Přebytek
obchodní bilance

zázrak nebo zákonitost?

Sborník textů

Michaela Erbenová, Helena Horská
Stanislava Janáčková, Eva Zamrazilová
Robert Holman, Martin Kupka, Martin Pecina
Dušan Tříska, Pavel Bém, Petr Bendl
Věra Jourová, Petr Mach

Marek Loužek (ed.)

č. 45/2006

Vydává CEP - Centrum pro ekonomiku a politiku

Politických vězňů 10, 110 00 Praha 1

www.cepin.cz

tel. a fax: 222 192 406

e-mail: cep@cepin.cz

Editor: PhDr. Ing. Marek Loužek, Ph.D.

Do epub upravil Vladimír Vyskočil – KORŠACH

Vydání první

ISBN 978-80-87806-88-3 epub verze

ISBN 80-86547-49-3 tištěná verze

Ekonomika, právo, politika č. 45/2006

Předmluva

Nový sborník CEP č. 45/2006 shrnuje texty ze tří ekonomických seminářů, které Centrum pro ekonomiku a politiku uspořádalo ve druhé polovině roku 2005. Protože nejobsáhlejší jsou příspěvky k přebytku obchodní bilance, rozhodli jsme sborník po obchodní bilanci pojmenovat a připojit dva zajímavé semináře o antimonopolní politice a strukturálních fondech.

Část A přináší kompletní příspěvky ze semináře „Přebytek obchodní bilance – zázrak nebo zákonitost?“. Členka bankovní rady České národní banky Michaela Erbenová střízlivě analyzuje vývoj platební bilance; přebytek obchodní bilance nepovažuje ani za iluzi ani za zázrak. Hlavní analytička Raiffeisenbank Helena Horská pokládá vývoj zahraničního obchodu za obdivuhodný. Poradkyně prezidenta republiky Stanislava Janáčková upozorňuje na spojené nádoby běžného a kapitálového účtu a tvrdí, že česká ekonomika ještě není zralá na vývoz kapitálu. Eva Zamrazilová z Komerční banky označila obchodní přebytek za zázrak, protože jde o pozitivní jev, který nikdo neočekával.

Část B shrnuje texty ze semináře „Antimonopolní politika – klacek na úspěšné?“. Profesor Vysoké školy ekonomické a člen bankovní rady České národní banky Robert Holman upozorňuje na paradox antimonopolní politiky: antimonopolní úřady trestají příliš vysoké ceny, příliš nízké ceny a nakonec i stejné ceny. Hlavní ekonom ČSOB Martin Kupka považuje strach z monopolu za zbytečný a pokouší se vyvrátit mediální kritiku českého bankovního sektoru. Předseda Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže Martin Pecina načrtává nové trendy a postupy v práci ÚOHS v následujícím období. Ředitel CD-F Dušan Tříska nabízí vtipnou a elegantní analýzu antimonopolní politiky z pohledu ekonomického teoretika.

Část C obsahuje texty ze semináře „Strukturální fondy – zázračný zdroj nebo černá díra?“. Primátor hlavního města Prahy Pavel Bém kritizuje přerozdělování EU: strukturální fondy podle něj připomínají spíše černou díru. Hejtman Středočeského kraje Petr Bendl upozorňuje na některé zbytečné operační programy, které v rámci strukturální podpory v EU existují. Náměstkyně ministra pro místní rozvoj Věra Jourová obhajovala strukturální fondy EU jako dobrý zdroj. Petr Mach z Centra pro ekonomiku a politiku vysvětlil, proč považuje evropské dotace za škodlivé.

Ekonomické semináře Centra pro ekonomiku a politiku se staly v českém veřejném prostoru tradicí a – nebojím se to říci – i legendou. Na našich akcích srozumitelně a přitom na vysoké odborné úrovni diskutujeme důležité otázky české i světové ekonomiky. Pro ty, kdo některý seminář promeškali nebo touží argumenty řečníků prostudovat hlouběji, je tady nový sborník.

Václav Klaus
V Praze, 5. ledna 2006

A Texty ze semináře „Přebytek obchodní bilance – zázrak nebo zákonitost?“ (29. září 2005)

Přebytek obchodní bilance – ani iluze, ani zázrak

Michaela Erbenová

členka bankovní rady ČNB

S liberalizací světového obchodu a kapitálových toků se postupně snižuje pravděpodobnost průběžně vyrovnaných obchodních bilancí a finančních účtů mezi státy. Liberalizace otevírá možnost, aby státy, které plně využijí svých komparativních výhod realizovaly vůči svým obchodním partnerům přebytky obchodní bilance (jejich protějšky schodky) po velmi dlouhé období, někdy dokonce trvale. Význam statistik některých částí platební bilance (zejména obchodní bilance jako evidenčního nástroje hospodářské politiky) pro posouzení kondice ekonomiky je tak překonáván, nicméně jejich analytický smysl zůstává většinou i v takové situaci zachován.

1. Úvod

Schodek běžného účtu platební bilance (zahrnující bilanci vývozu a dovozu zboží, služeb a bilance výnosů a běžných převodů) dosáhl ve 2. čtvrtletí 2005 celkem –30,8 mld Kč, což je podle odhadu ČNB na roční bázi asi –3,7 % HDP. To představuje další snížení proti poslednímu čtvrtletí minulého roku, kdy tento deficit ještě dosahoval –5,2 % HDP. Pokles deficitu v tomto období byl spojen zejména se zlepšením obchodní bilance (rozdíl mezi vývozy a dovozy zboží a služeb), která skončila v 2. čtvrtletí přebytkem 15,2 mld Kč, takže celkový přebytek obchodní bilance za první pololetí již dosáhl 42 mld Kč. Prvního trvalejšího přebytku obchodní bilance za celé období transformace české ekonomiky bylo dosaženo růstem vývozu (index 104,2 v běžných cenách) při mírném poklesu dovozu (index 99). Tento pozoruhodný výsledek je umocněn faktem, že většina analytiků se shoduje na předpovědi pokračujících přebytků obchodní bilance i v nejbližší budoucnosti.

Čeho je tento vývoj důsledkem? Indikuje pokles dovozu proti minulým čtvrtletím (v rámci národních účtů nebyl v období od roku 1996 zaznamenán tak malý přírůstek celkových dovozů) ukončení posledního významnějšího investičního cyklu spojeného zejména s investicemi do automobilového průmyslu a růst vývozu využívání nových kapacit a zlepšování konkurenceschopnosti domácí produkce? Nebo současný vývoj odráží i jiné (nebo hlavně jiné), spíše jednorázové faktory?

To jsou otázky na které se pokusím najít odpověď. A to přesto, že existuje i názor, že je to „zbytečná námaha“, námaha, která je po vstupu do EU dokonce asi „ještě větší“ než dříve a přesto přesnost zachycení zahraničně obchodních toků může být dokonce o něco menší, jak dále vysvětlím. Z tohoto pohledu by možná námět P. Macha zveřejněný v HN 2. 9. 2005 na zrušení sledování obchodní bilance uvítal i Český statistický úřad. Tak jednoduše to ale nepůjde. Zejména pokud si ještě nějakou dobu chceme podržet nezávislou českou korunu. V takovém případě, s ohledem na zájem finančních trhů a investorů budeme muset ještě nějakou dobu pečlivě sledovat jak obchodní tak i platební bilanci. A tato potřeba je tím naléhavější, čím déle vytváříme fiskální deficit a čím větší máme veřejný dluh. Zahraničně obchodní bilance je důležitou složkou určující rizikovou prémii země-měny.

Ale nyní už od úsměvu nad realitou k realitě samé. Na otázku položenou organizátory semináře se pokusím odpovědět tím, že se na obchodní bilanci podívám z několika úhlů: nejprve z pohledu předchozího vývoje – zde se hlavně zaměřím na obchodní bilanci; poté se budu zabývat otázkou, do jaké míry může být její vývoj ovlivněn „statisticky“ – zde se budu více opírat o investiční pozici, vývoj bilance výnosů a finančního účtu (finančních toků); nakonec se pokusím o interpretaci, co vývoj obchodní bilance vlastně znamená – zde budu hlavně vycházet z vývoje struktury platební bilance.

2. Co vidíme?

Když porovnáme dynamiku zahraničně obchodní činnosti v delším období zjišťujeme, že vývoz stále roste. V některých obdobích sice rychleji a jindy zase pomaleji, ale v trendu podobným, poměrně svižným tempem. Dovoz také roste, ale jeho dynamika (v trendu) mírně klesá. Rozdíl mezi dynamikami vývozu a dovozu přináší snižování deficitu obchodní bilance již delší dobu. Od konce roku 2002 však bylo toto zlepšování výrazné a počátkem roku 2005 přešla obchodní bilance do trvalejšího přebytku.

Graf 1: Vývoj obchodní bilance

Při detailním porovnání změn dynamiky vývozu a dovozu ovšem také zjišťujeme, že jejich dynamiky jsou úzce „svázané“ (jejich růst zrychluje a zpomaluje ve stejných obdobích). V posledních čtvrtletích však byl tento vztah oslaben zejména ukončováním významnějších investičních akcí (v poslední době automobilový závod TPCA v Kolíně) a rozdílem mezi domácím a zahraničním ekonomickým cyklem (tj. nižší domácí spotřebou v důsledku např. daňových změn, deregulací ovlivňujících reálné důchody lokálně a případně výkyvy ve veřejných výdajích – např. dovoz stíhaček). Mohl působit i vstup do EU (celní unie), který v současné fázi cyklu mohl více podpořit produkci pro export (nižší transakční náklady na hranicích, lepší necenová konkurenceschopnost). Tyto vlivy zlepšování obchodní v poslední době podpořily.

Rozhodující pro zlepšování obchodní bilance je však nepochybně produkce realizovaných zahraničních investic ve zpracovatelském průmyslu, které postupně zvyšují kapacity konkurenceschopné produkce a přinášejí růst vývozu (do značné míry nezávisle na zahraniční konjunktuře). Na druhé straně, postupné nahrazování importovaných komponentů domácí produkcí stojí za slabším trendovým růstem dovozu. Z výše uvedeného lze učinit předběžný závěr, že zlepšování obchodní bilance je výsledkem zákonitého vývoje a je v souladu s intuicí, která nám napovídá, že v průběhu času by měly dovozy pro domácí spotřebu a investice růst relativně pomaleji než vývoz v důsledku restrukturalizace výroby a realizovaných investic. V posledním období se na tomto vývoji mohlo podílet i zvýšení exportu v souvislosti se vstupem ČR do EU a relativně pomalejší růst importu, který souvisí s vývojem domácí poptávky. Do budoucna lze ale očekávat, že se dočasné impulsy vyčerpají a spolu se zrychlením domácí poptávky se zlepšování obchodní bilance zpomalí.

2. Vidíme, „co vidíme“?

Vedle tohoto „přirozeného“ vysvětlení, nabízí vstup ČR do EU současně také jistou pochybnost o spolehlivosti statistik zahraničního obchodu. Ta je spojena se změnou celních hranic a změnou způsobu vykazování exportů a importů, kdy celní deklarace sbírané a kontrolované přímo na celních hranicích byly nahrazeny následnou vykazovací povinností dovozci (tzv. metoda „Intrastat“). Tento nový způsob zjišťování je dle zkušeností jiných členských států EU méně robustní než je systém opřený o celní kontrolu přímo na hranicích. V tomto ohledu disponujeme praktickou zkušeností například Nizozemí a Velká Británie.

Čísla o exportu bývají po takové změně vykazování dat spolehlivější, než čísla o importu, a to hlavně z důvodu „daňové motivace“ pro zkreslení údajů – snahy vyhnout se placení daně z přidané hodnoty. Konkrétně ve Velké Británii vedl tento efekt k revizi (zvýšení) deficitu běžného účtu za roky 2000–2001 v rozsahu 0,7–1 % HDP[1]. V domácím kontextu je například překvapivé, že zhruba od vstupu do EU dochází ve statistice zahraničního obchodu k poklesu našeho dovozu z Číny. Nezdá se příliš pravděpodobné, že cla, která jsme museli na mimoevropské dovozy zavést, by mohla mít tak významný vliv.

1) Podrobnosti lze nalézt v říjnovém vydání Inflation Report Bank of England z roku 2003 a v článku ‘VAT missing trader intra-Community fraud: the effect on Balance of Payments statistics and UK National Accounts’, v Economic Trends, No. 597, ročník 2003.