Upozornění pro čtenáře a uživatele této knihy
Všechna práva vyhrazena. Žádná část této tištěné či elektronické knihy nesmí být reprodukována ani šířena v papírové, elektronické či jiné podobě bez předchozího písemného souhlasu nakladatele. Neoprávněné užití této knihy bude trestně stíháno.

Učebnice vznikla za podpory Ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy v rámci Institucionální podpory na dlouhodobý koncepční rozvoj Slezské univerzity v Opavě, Obchodně podnikatelské fakulty v Karviné, v roce 2014, a společnosti Partners, a. s., v Ostravě.

Mgr. Dagmar Svobodová, Ph.D.

PROFESNÍ PORADENSTVÍ

Vybrané kapitoly

Vydala Grada Publishing, a.s.
U Průhonu 22, 170 00 Praha 7
tel.: +420 234 264 401, fax:+420 234 264 400
www.grada.cz
jako svou 5786. publikaci

Recenzovali:
prof. PhDr. Dušan Polonský, CSc.
PhDr. Hana Kušnírová

Odpovědná redaktorka PhDr. Alena Sojková
Sazba a zlom Milan Vokál
Formát ePub Milan Vokál
Návrh a zpracování obálky Antonín Plicka

Počet stran 160
Vydání 1., 2015

Vytiskly Tiskárny Havlíčkův Brod, a.s.

© Grada Publishing, a.s., 2015
Cover Photo © allphoto.cz

ISBN 978-80-247-9700-7 (ePub)
ISBN 978-80-247-9699-4 (pdf)
ISBN 978-80-247-5092-7 (print)

Úvod

Cílem publikace je seznámit s profesním poradenstvím jako s pomáhající poradenskou činností a poradenskými systémy, charakterizovat povolání, profesi a zaměstnání jako poradenské kategorie, vysvětlit diagnostiku profesního poradenství, včetně pracovního a výrobního procesu v organizacích. Učební text sleduje profesní poradenství jako poradenskou službu poradců, mentorů a koučů. Pomáhající odborníci jsou v roli poskytovatelů poradenské intervence klientům v roli uživatelů. Publikace chápe profesní poradenství jako supervizi s cílem poskytovat zpětnou vazbu a ovlivňovat život a práci klientů z hlediska osobního managementu a celoživotního učení. Posiluje adaptaci klientů na vysokoškolský vzdělávací styl, připravenost k přechodu z vysoké školy na trh práce, koučuje klíčové kompetence (core skills) a základní dovednosti (basic skills).

Učebnice je rozdělena do třinácti kapitol, v nichž jsou řešeny dílčí otázky a problémy profesního poradenství. Snahou je strukturovat jednotlivé části teoretických podkapitol kvůli snadnější orientaci. Z důvodu vyšší přehlednosti je součástí anotace učebního textu a klíčová slova. Obsah učebnice vychází z potřeb seznámit studenty s vybranými aplikovanými společenskovědními disciplínami, zejména s ekonomickou psychologií a sociologií, psychologií a sociologií osobnosti, psychologií a sociologií práce a organizace. Z uvedeného důvodu je učebnice strukturována jako interdisciplinární základ pro profese ekonomů a manažerů. Současně je cílem učebnice přispět k sebepoznání, k rozvoji osobnosti a k možnostem seberealizace. Tvoří přirozená východiska pro další disciplíny zaměřené na problematiku trhu práce a politiky zaměstnanosti, managementu, personalistiky a marketingu.

Učební text je koncipován tak, aby umožnil získat přehled o problematice profesního poradenství na trhu práce. Riziko přístupu však spočívá ve stručnosti některých částí učebního textu a částečně v některých zjednodušeních. Z uvedených důvodů lze proto doporučit za účelem hlubšího poznávání segmentu profesního poradenství jako jednoho z typů pracovního poradenství studium dalších odborných zdrojů.

Předkládaná učebnice Profesní poradenství. Vybrané kapitoly navazuje na monografii Poradenství jako nástroj formování představ adolescentů o studijním oboru na vysoké škole (2007). V průběhu dalších let bude předložená učebnice upřesňována a doplňována, proto neaspiruje na ucelený a vyčerpávající výklad profesního poradenství. Zájemci o další informace týkající se problematiky profesního poradenství se odkazují na doporučenou literaturu uvedenou v seznamu na konci učebního textu.

1.Vstup do profesního poradenství

Neexistujete proto, abyste na svět udělali dojem. Existujete proto, abyste svůj život žili způsobem, který vás udělá šťastnými.

Richard Bach

Paradigma označuje obecně vzor, model a příklad. Ve vědecké sféře však znamená pojetí určité disciplíny, které je považováno za vzorové a je sdíleno většinou vědců a výzkumníků v určité historické etapě. Paradigma vymezuje, co má být zkoumáno, s jakými přístupy a metodami, podle jakých pravidel a konvencí. Paradigmata jsou ve vědě dočasná a jejich změna probíhá radikálním obratem, podle Thomase Samuela Kuhna tzv. vědeckou revolucí. V oblasti profesního poradenství dochází k aktuální změně paradigmatu, protože profesní poradenství se orientuje zejména na koučování a mentorování klíčových kompetencí a základních dovedností potřebných v profesní kariéře.

1.1Profesní poradenství jako typ pracovního poradenství

Vytváření odborných poradenských služeb a jejich institucí, které mají uspokojovat potřebu klientů poradit se o řešení složitých situací a životně důležitých problémů, se stává na určitém stupni materiálního a technického vývoje společnosti objektivní nutností. Z uvedeného důvodu je potřeba definovat pojem poradenství jako metodu poradenské práce s klientem a zavádět do poradenské práce odborné přístupy. Poradenství lze definovat jednak ve smyslu vedení klienta (guidance) a jednak ve smyslu konzultování s klientem (counselling). Poradenství ve smyslu guidance má osvětový a výchovný charakter s poskytováním informací a dalších výstupů s cílem, aby klient dokázal samostatně řešit situaci. Vedení klientů se realizuje jako předávání poznatků ve formě přednášky, instruktáže a odpovědi na dotazy, včetně edukace. Poradenství ve smyslu guidance nelze chápat jako generický pojem s řadou významových vztahů, přičemž jedním z nich je poradenství ve smyslu counselling. Poradenství ve smyslu counselling představuje konzultaci pro klienta a odbornou radu s cílem vést klienta k hlubšímu vhledu do problému, jeho příčin a možnosti řešení. Poradenství ve smyslu counselling má interaktivní a prožitkový charakter a předpokládá vzájemnou komunikaci mezi klientem a poradcem, individuální diagnostiku a poradenskou intervenci.

V rámci poradenství existuje specifický typ poradenství, kterým je pracovní poradenství. Terénním charakterem je pracovní poradenství poradenskou prací s přidanou hodnotou klientovi oproti pracovním agenturám. Pracovní poradenství při dodržování terénního charakteru poradenské práce představuje svébytný a oprávněný prostředek na cestě k vyšší legální zaměstnanosti. Vyšší legální zaměstnanost omezuje pracovní příležitosti na černém trhu práce. Specifickým typem pracovního poradenství je profesní poradenství (vocational guidance). V teoretické a hypotetické rovině zůstává další jeho vývojová etapa, která popisuje působnost klienta. V uvedeném smyslu působí ve Spojených státech amerických (USA), kde lze za příklad vocational guidance považovat diagnostickopřípadové projekty diagnostic quizzes a reallife case od Lloydové. Lloydová strukturuje střet rolových očekávání klienta s realitou pracovního prostředí: Hledám nové místo, které lépe uspokojuje moje hlubší zájmy; diagnózou je: Hodnotová krize následkem profesní krize; rozhodnutí s pomocí poradce: Přechod do jiného zaměstnání, které je méně zaměřeno na zisk a více na lidský faktor/sociálně a na situaci, která se skutečně stane: Klient přechází ze ziskové organizace do neziskové organizace. V realitě pracovního prostředí uvedeným způsobem nepůsobí v Evropské unii (EU) s narůstající nezaměstnaností přesvědčivě. Systémový pohled napovídá, že je zde naznačena jedna z možných cest vývoje profesního poradenství.

Koncept profesního poradenství není v české poradenské terminologii jednoznačně vymezený. Profesní poradenství lze chápat jako typ pracovního poradenství, které se zabývá hledáním pracovních příležitostí z hlediska uplatnění kvalifikací a kompetencí klientů podle aktuální situace na trhu práce. Profesní poradenství se zabývá profesní kariérou klientů se zřetelem k udržení pracovního místa a volbou vzdělávání se zřetelem k rozvoji pracovních zkušeností a sociálních kompetencí. V konceptu profesního poradenství existuje specifický typ pracovního poradenství, kterým je profesní poradenství pro ekonomy. Profesní poradenství pro ekonomy lze chápat poměrně široce. Z daného hlediska lze předpokládat, že zde existují obsahově dílčí a specificky orientované poradenské služby a poradenské činnosti se specifickými cíli a poradenskými prostředky. Rámec profesního poradenství pro ekonomy lze vymezit jako souhrn podpůrných poradenských prostředků, s jejichž pomocí ekonomové rozvíjejí své osobní zdroje tak, aby byli schopni stanovit, upravit, změnit a uskutečnit osobní profesní cíle v krátkodobém, střednědobém a dlouhodobém časovém horizontu. Do rámce profesního poradenství pro ekonomy lze jako součást zařadit pojmy personální činnosti a poradenské služby. Personální činnosti v profesním poradenství pro ekonomy jsou aktivity směřující k poznávání osobního potenciálu a k rozvoji sociálních kompetencí ekonoma. Poradenské služby v profesním poradenství pro ekonomy jsou činnosti směřující k aktivnímu a samostatnému profesnímu rozhodování ekonoma při hledání a volbě optimálního pracovního uplatnění. Personální činnosti a poradenské služby lze chápat jako východisko k hledání optimálního uplatnění na trhu práce. Profesní poradenství pro ekonomy se zabývá rozvojem schopností ekonoma rozhodovat se o povolání, hledat pracovní uplatnění a rozvíjet sociální kompetence v souladu s profesním očekáváním. Z hlediska profesního očekávání označujeme poradenské služby, jejichž cílem je vzdělávat ekonomy o povolání, profesi a zaměstnání.

1.2Profesní poradenství jako pomáhající poradenská práce

Pomáhající poradenská práce s klientem v profesním poradenství spočívá ve výchově a vzdělávání klienta k povolání, což je dlouhodobý proces formování profesní kariéry. Formování profesní kariéry v pojetí profesního vývoje probíhá v rámci všeobecné výchovy a vzdělávání k povolání. Pomáhající poradenská práce s klienty řeší jejich životní situace v profesní kariéře jako sociální problémy. Pomáhající poradenská práce při výběru povolání spočívá v dlouhodobém formování profesní orientace klienta. Ukazuje klientovi, jak pracovat s informacemi o sobě samém a poznávat vlastní osobnostní typ, jak získávat informace o světě práce a jak spojovat informace o sobě samém s informacemi o světě práce. Poradenská práce v profesním poradenství jako odborná pomoc a činnost se vykonává ve sféře práce, povolání, profese a zaměstnání. Pomáhající poradenská práce s klientem v profesním poradenství je interdisciplinárním oborem psychologie, sociologie, pedagogiky, andragogiky, řízení lidských zdrojů, mentorování a koučování. Výsledkem je profesní orientace klienta, která je formována jeho dlouhodobým profesním doprovázením ve vzdělávání a volbě povolání. Profesní poradenství je osobnější a osobnostně akceptované, uskutečňované poradci, mentory a kouči a pomáhá klientovi řešit intrapersonální překážky v uskutečňování optimální volby povolání. Poradci, mentoři a koučové při řešení životních situací klientů v profesní kariéře jako sociálních problémů symbioticky spojují filozofická východiska s praktickými konsekvencemi profesního poradenství. Cílem pomáhající poradenské práce v profesním poradenství je předcházet sociálním problémům klientů, které v jejich profesní kariéře vznikají.

1.3Paradigmata profesněporadenské práce

Jedním z nástrojů k pochopení sociálních problémů v profesní kariéře je koncept malých paradigmat, s jehož pomocí lze definovat paradigmatické modely profesněporadenské práce s klienty. Z hlediska paradigmatických modelů lze předpokládat, že životní situace klientů v profesní kariéře jsou složitější než jejich jiné životní situace. Vstup na trh práce je mezi klienty často doprovázen sociálními problémy, které narušují jejich životní rovnováhu. Z hlediska narušení životní rovnováhy je předmětem profesněporadenské práce s klienty poradenská intervence do jejich problémové situace poradcem a uplatnění poradenských přístupů, které se podílejí na řešení sociálního problému profesní kariéry. Lze konstatovat, že reflexe problémových životních situací klientů v profesní kariéře a metodických konceptů poradenských přístupů je předpokladem k uplatnění adekvátního způsobu poradenské intervence. Z hlediska adekvátního způsobu lze v poradenské intervenci doporučit k řešení sociálních problémů klientů v profesní kariéře uplatňovat specifické metodické koncepty poradenských přístupů. Zde jsou sociálními aktéry klienti v roli uživatelů a poradci, mentoři a koučové v roli poskytovatelů poradenských služeb. Doporučení lze zdůvodnit řešením sociálních problémů v profesních kariérách klientů v poradenské intervenci specifickými metodickými koncepty poradenských přístupů. Specifické metodické koncepty poradenských přístupů lze chápat jako specifické metody, které rozvíjejí metodiku poradenské intervence a analyzují způsoby profesněporadenské práce s klienty. Lze je chápat jako praktické teorie a metody, které navrhují pro poradce, mentory a kouče zlepšení k uplatnění specifických zkušeností a nových znalostí v profesněporadenské práci s klienty. V současnosti lze české profesněporadenské práci doporučit zdůrazňovat komunikaci jako prostředek k vyjasnění identity profesněporadenské práce s klienty. Hledání identity české profesněporadenské práce s klienty lze vysvětlit pomocí tří konceptů malých paradigmat. Otázkou zůstává, zda se prosadí pouze jeden z konceptů profesněporadenské práce v původní podobě, nebo zda lze obsah teoretických hranic profesněporadenské práce s klienty pochopit a identifikovat v trojím pojetí. Trojí pojetí profesněporadenské práce s klienty vychází ze tří různých poradenských přístupů, které se liší teoretickými východisky a praktickými aspekty. Jejich vymezení na základě malých paradigmat je zajímavé s ohledem na budoucí vývoj české profesněporadenské práce s klienty. Malá paradigmata a trojí pojetí profesněporadenské práce s klienty mají charakter obecných teorií profesněporadenské práce jako praktické pomáhající činnosti. Důvodem je skutečnost, že se zaměřují na politické, ekonomické a sociální struktury společnosti.

Reflexivněterapeutické paradigma chápe profesněporadenskou práci s klienty jako empatickou práci. Zastánci uvedeného paradigmatu spatřují cíl profesněporadenské práce s klienty ve snaze zajistit jim psychosociální pohodu. Prostředkem k zajištění psychosociální pohody klienta je podpora a usnadňování jeho osobního a sociálního rozvoje, včetně sebeuskutečňování. Principiálně je kladen důraz na komunikaci ve vztahu klient – poradce, mentor, kouč. Důraz vychází z faktu, že vzájemná komunikace mezi klientem a poradcem je tvůrčí proces, který ovlivňuje oba sociální aktéry. Vzájemné ovlivňování je chápáno jako žádoucí a obohacující, protože sociální interakce s poradcem, mentorem a koučem modifikuje myšlenky klientů a dává jim možnost ovlivňovat poskytovatele. Vzájemným ovlivňováním se profesněporadenská práce uskutečňuje jako reflexivní proces. Prostřednictvím reflexe a komunikace mohou klienti získávat kontrolu nad vlastními pocity a způsobem svého života. Příkladem reflexivněterapeutického pojetí profesněporadenské práce s klienty je rogersovská humanistická koncepce. Profesní výbava poradce, mentora a kouče se opírá o psychologické znalosti a empatii, protože důraz na komunikaci a vztah s klientem patří k základním premisám profesněporadenské práce.

Socialisticko-kolektivistické paradigma chápe a vymezuje profesněporadenskou práci s klientem jako jeden z nástrojů reformy společenského prostředí. Podporou společenské kooperace a solidarity pomůže klientům ovlivňovat volbu povolání a profesní kariéry. Z důvodu ovlivňování volby povolání a profesní kariéry se profesněporadenská práce zaměřuje na posilování (empowerment) vědomí klientů, aby se autenticky podíleli ve společnosti na tvorbě a změnách institucí profesního poradenství. V rámci socialisticko-kolektivistického paradigmatu lze hovořit o elitách, které akumulují a obnovují společenskou moc a zdroje ve vlastní prospěch. Profesněporadenská práce se pak snaží o formování společnosti na rovnostářských principech. Aby se osobní a sociální rozvoj klienta mohl uskutečnit, musí dojít k zásadní společenské změně. Dochází tak k paradoxu způsobujícímu, že klienti, kteří by měli mít největší užitek z profesněporadenské práce, jsou jejím působením ve skutečnosti omezováni. Příkladem socialisticko-kolektivistického pojetí profesněporadenské práce jsou marxistické a radikální koncepty. Vzdělanostní výbava poradce, mentora a kouče se v duchu socialisticko-kolektivistické tradice opírá o zkušenosti z politologie, sociální filozofie a sociologie.

Individualisticko-reformistické paradigma chápe a vymezuje profesněporadenskou práci s klienty jako pracovněprávní službu. Individualisticko-reformistické pojetí profesněporadenské práce vychází vstříc individuálním potřebám klientů a současně usiluje o zlepšení systému profesního poradenství. V daném pojetí jde zejména o pomoc klientům poskytováním informací, kvalifikovanou profesněporadenskou prací a zpřístupněním zdrojů a mediací. Z uvedeného vyplývá snaha o změnu společnosti a institucí profesního poradenství, aby lépe odpovídaly potřebám klientů jako potenciálním uživatelům. Zdůrazňuje se podpora osobního a sociálního uskutečňování klientů prostřednictvím jejich osobního růstu. V profesněporadenské práci s klienty se však zastánci individualisticko-reformistického přístupu zaměřují jen na malé změny, které nevedou bezprostředně k významnější společenské změně. Za příklad individualisticko-reformistického druhu profesněporadenské práce lze považovat úkolově orientovaný přístup profesněporadenské práce. Teoretické zázemí poradci, mentoři a koučové pro individualisticko-reformistické pojetí profesněporadenské práce nacházejí ve vyvážené míře znalostí z psychologie, sociologie a pracovního práva.

Každé z paradigmat a přístupů k profesněporadenské práci s klienty reflektuje její identitu vlastním způsobem. Představitelé krajních pozic v uvedených paradigmatech a trojím pojetí profesněporadenské práce jsou k sobě kritičtí. Přesto lze hledat v uvedených konceptech podobnosti. Profesněporadenská práce v konceptu individualisticko-reformistického paradigmatu je chápána a vymezována jako pracovněprávní služba klientům. Reflexivněterapeutický přístup se více soustředí na empatickou poradenskou činnost s klienty než na reformu institucí profesního poradenství ve společnosti. Koncepty profesněporadenské práce s klienty obsahují aspekty jiných konceptů a stoupenci jednoho pohledu oceňují význam části jiného paradigmatu. Řada poradců, mentorů a koučů přesto přijímá reformní koncept a akceptuje profesněporadenskou činnost v sociální interakci s klienty, ačkoliv cílem reformního konceptu není restrukturalizace institucí profesního poradenství.

2.Systém a organizace profesního poradenství

Ani nejprodávanější mapa světa vás nikam nedovede,když nevíte, kde se právě nacházíte.

Zig Ziglar

Poradenské služby vyjadřují spojení dvou skutečností. První skutečností je fakt, že poradenská intervence se v praxi zřídka odehrává bez přispění poradenství jako pomáhající profese. Druhou skutečností je fakt, že profesní poradenství má svým propojením s jinými společenskovědními obory vlastní specifickou doménu a osobité cíle. Souvislost mezi propojením pomáhajících profesí a specifičností profesního poradenství je pro tento obor a organizaci jeho poradenských aktivit podstatná.

2.1Organizace systému profesního poradenství

Jaký je současný systém profesního poradenství pro klienty v České republice a jak je organizován? Z hlediska současné profesněporadenské práce není v České republice organizace profesního poradenství pro klienty vytvořena tak, aby klientům poskytovala ucelené poradenské služby. Z uvedeného vyplývá, že organizace profesního poradenství pro klienty lze chápat jako rozvětvený organismus se samostatnými segmenty poradenských služeb. Jaké segmenty poradenských služeb patří do rozvětveného organismu profesního poradenství pro klienty? S odvoláním na smlouvu o spolupráci mezi MPSV ČR reprezentovaném Správou služeb zaměstnanosti (SSZ) a MŠMT ČR z 1. dubna 1997 lze hledat segmenty poradenských služeb pro klienty v resortech MPSV ČR a MŠMT ČR, včetně mezinárodní spolupráce.

Do kompetence resortu MPSV ČR lze zařadit následující segmenty poradenských služeb:

1.Poradenství informačně-poradenských středisek (IPS) úřadů práce (ÚP) pro volbu povolání se zaměřením na informace o nabídce studijních programů a studijních oborů vysokých škol s testováním předpokladů pro studium zvoleného oboru a výkon povolání.

2.Poradenství poradenských odborů ÚP pro specifické kohorty klientů se změněnou pracovní schopností a ztíženou sociální situací zaměřené na volbu povolání.

3.Poradenství poradenských odborů ÚP pro potenciální zaměstnavatele se zaměřením na zprostředkování odborných praxí a volných pracovních míst pro klienty.

4.Poradenství regionálních a informačních center (RPIC) a podnikatelských inovačních center (BIC) pro potenciální soukromé podnikatele na financování podnikatelských záměrů a zakládání živností klientů.

Do kompetence resortu MŠMT ČR lze zařadit následující segmenty poradenských služeb:

1.Výchovné poradenství na středních školách v České republice zaměřené na informování o nabídce a obsahu studijních oborů vysokých škol a pomoc při vyplňování přihlášek na vysoké školy.

2.Poradenství studijních oddělení fakult vysokých škol v České republice zaměřené na informace k výběru studijního oboru a přijímací řízení.

3.Poradenství akademických poradenských center (AIC) řízených Nadací Jana Husa v Brně o vysokoškolském studiu v zahraničí (studium jazykových programů Test of English as a Foreign Language – TOEFL, Graduate Record Examination – GRE, Scholastic Assessment Test – SAT, Graduate Management Admission Test – GMAT, Diplôme approfondi de langue francoise – DALF a Zentrale Oberstufenprüfung), prázdninových brigádách a stážích.

4.Poradenství Střediska pro ekvivalenci dokladů o vzdělávání při Centru pro studium vysokého školství (CSVŠ) v Praze k uznání platnosti dokladů (vysvědčení, diplomy, certifikáty) o vzdělání na středních a vysokých školách a studijních oborech absolvovaných v České republice i v zahraničí.

Do mezinárodní spolupráce poradenských služeb lze zařadit mezinárodní projekty, mezinárodní programy a mezinárodní sítě:

●K mezinárodním projektům patří projekt Certifikace s akčním programem Transfer k srovnávání a výměně vzdělávacích programů, zajišťovaný International Education Society a projekt Eurodesk s informační službou o výměnných programech Evropské unie, zajišťovaný MŠMT ČR.

●K mezinárodním programům patří program Leonardo da Vinci s projekty, stážemi, výměnami a pilotními projekty, zajišťovaný Národním vzdělávacím fondem (NVF) a program Aktion s letními kurzy německého jazyka, studentskými exkurzemi a odbornými školami různých disciplín, zajišťovaný jednatelstvím Aktion a Kanceláří pro výměnné programy se zeměmi střední a východní Evropy.

●K mezinárodním sítím patří Národní informační středisko pro poradenství (Euroguidance) podporující evropskou dimenzi systému profesního poradenství, mezinárodní síť European Network of Information Centres (ENIC) se zaměřením na uznání dokladů všeobecného a vysokoškolského vzdělání pod patronací Rady Evropy, mezinárodní síť National Academic Recognition Information Centres (NARIC) se zaměřením na uznávání dokladů o odborné přípravě na středních, vyšších odborných a vysokých školách a Evropské služby zaměstnanosti (EURES) poskytující informační aktivity europoradců (euroadvisers) s cílem zvýšit transparentnost evropského trhu práce.

Jakým směrem by se měl systém poradenských služeb pro klienty v České republice ubírat? V zemích Evropské unie je věnována pozornost poradců v poradenských službách přípravnému období klientů před vstupem na vysokou školu (stage pre-entry). V daném pojetí lze stage pre-entry chápat jako přípravné období k úspěšnému zahájení studia na vysoké škole. Jakým způsobem systém poradenských služeb pro klienty vytvářet? S odvoláním na integritu poradenských systémů zemí Evropské unie lze doporučit vytvářet systém poradenských služeb pro klienty v České republice v liniové kontinuální návaznosti jako poradenský proces s poradenskými aktivitami guidance pro-entry – guidance entry – guidance during – guidance exit. V pojetí poradenského procesu poradenské aktivity guidance pre-entry zvyšují pravděpodobnost přijetí maturantů na vysoké školy. Poradenské aktivity guidance entry snižují počet studentů opouštějících vysokoškolské studium předčasně. Poradenské aktivity guidance during poskytují studentům informace při změně studijní a profesní orientace v rámci školního kurikula. Poradenské aktivity guidance exit zajišťují přechod absolventů škol s dokončeným vzděláním na trh práce. Z hlediska funkčnosti liniová organizace poradenského procesu v poradenských službách pro klienty zajišťuje za prvé: integritu segmentů poradenských služeb v uceleném (holistickém) poradenském systému a za druhé: autonomii poradců, mentorů a koučů ve smyslu kontinuální návaznosti jejich poradenských aktivit v poradenském procesu poradenské intervence. Kontinuální návaznost poradenských aktivit v poradenském procesu poradenské intervence uplatňuje Asociace vysokoškolských poradců (AVŠP). AVŠP je dobrovolná, nevládní, nezisková, nezávislá organizace sdružující členy na základě společného zájmu. Asociace sdružuje akademické pracovníky a zaměstnance působící na vysokých školách, kteří poskytují studijní, psychologické, speciálněpedagogické, profesní poradenství a celoživotní vzdělávání, včetně dalších souvisejících poradenských informačních a podpůrných služeb studentům na fakultách českých vysokých škol, zájemcům o studium na českých vysokých školách a klientům, jimž jsou uvedené poradenské služby určeny. Asociace je právnickou osobou s celostátní působností v České republice.

2.2Agentury profesního poradenství na trhu práce

Agentury profesního poradenství na trhu práce zprostředkovávají práci v České republice a v zahraničí. Poskytují základní personální poradenství. Jedná se o komerční subjekty, které vedou databáze uchazečů o volná pracovní místa. Zprostředkovávají práci ve specifických oborech. Zaregistrují zájemce a prověří celou šíři jejich dovedností a znalostí (jazykový test, PC test, osobnostní test). Kontaktují zájemce s konkrétní nabídkou v rámci prvního kola a vzniklý profil zájemce o volné pracovní místo předávají firmě.

Jak na trhu práce vybrat dobrou agenturu profesního poradenství? S profilem a nabídkou agentur profesního poradenství se uchazeči o pracovní místa nejprve seznamují na internetu. Správné inzeráty by měly obsahovat informace o firmě, informace o nabízené pracovní pozici, včetně požadavků na ideálního kandidáta, adresu pracoviště, termín nástupu a termín zaslání odpovědi na kontaktní osobu. Hodně napoví způsob prezentace, přehled oborů a přehled o volných pracovních místech, které agentura profesního poradenství nabízí. Některé agentury se specializují na obsazování pracovních pozic v určitém oboru nebo sektoru, zaměřují se na pracovní pozice (např. finanční pracovní pozice) nebo na pozice ve vyšším managementu či naopak na střední administrativní pozice. Jiné agentury nabízejí pracovní pozice na zkrácený úvazek, brigády nebo dočasné zaměstnání.

Uchazeči o pracovní místo lze doporučit zkontrolovat, zda má agentura profesního poradenství povolení MPSV ČR k nabízení poradenských služeb na trhu práce. Vyplatí se získat reference o agentuře ve vlastním okolí. Při hodnocení referencí ale nelze zapomenout, že se jedná o subjektivní informace. Reference lze získávat jak od předchozích zaměstnavatelů, tak od pedagogů. Při žádosti o pracovní pozici se vyžaduje seznam kontaktních osob, případně referenční dopis na hlavičkovém papíře předchozího zaměstnavatele. Obecně se předpokládají pouze pozitivní reference. V případě ústní reference lze doporučit kontaktní osobu předem informovat, že je vedena v životopise uchazeče o pracovní místo. V případě písemné reference lze doporučit neformulovat přehnaně pozitivní dopisy, které mohou na personální manažery působit nedůvěryhodně. Má-li agentura profesního poradenství na trhu práce všechno v pořádku, lze se zaregistrovat. Chce-li uchazeč o pracovní místo o agentuře profesního poradenství získat více informací, lze se kontaktovat telefonicky. Mezi nejčastější otázky patří:

1.Jaká pracovní místa nejčastěji obsazujete?

2.Jak probíhá výběrové řízení na volné pracovní místo?

3.Jaký je postup, jestliže uchazeč o pracovní místo poskytne agentuře životopis?

4.Jak agentura pracuje s životopisy uchazečů o pracovní pozice dlouhodobě?

5.Jaké poplatky vyžaduje agentura za poskytované poradenské služby?

Mezi faktory, které nejčastěji ovlivňují výběr zaměstnavatele, patří: jméno a pozice zaměstnavatele na trhu práce, výše nabízeného platu, možnost zvyšování platu, nabízené výhody (příspěvek na stravování, jazykové vzdělávání, dovolená navíc, penzijní připojištění, možnost práce z domova, bezplatné poskytování nápojů na pracovišti, účast na sportovních a kulturních akcích, dary v případě pracovních a životních jubileí, výrobky zaměstnavatele za zvýhodněnou cenu, soukromé využití služebního vozu a mobilu), využití specifických znalostí a dovedností (znalost cizího jazyka, dovednost práce na PC), obsah a pestrost náplně práce, rozvržení pracovní doby a firemní kultura. Malé a střední firmy jako zaměstnavatelé mají volnější organizační struktury a pracovní postupy jsou méně okleštěné striktními pravidly. Pracovní činnosti jsou méně provázané, pracovní pozice více kumulované a záběr zaměstnanců bývá širší. Z uvedeného důvodu se musí zaměstnanci umět vzájemně zastoupit. Organizační struktury jsou celkově pružnější, proto mohou rychleji reagovat na potřebu změny. V malých a středních firmách jsou ale menší možnosti pro specializaci a profesní vzestup. Velké firmy jako zaměstnavatelé mají pevnou organizační strukturu a danou firemní hierarchii. Mají přesně definované pracovní procesy a přísnější pravidla. Každý zaměstnanec má přesně daný okruh svých povinností a pravomocí, které málokdy překračuje. Může mu ale chybět přehled o celkové organizaci firmy. Zaměstnanec může být pomalejší a těžkopádnější, protože musí dodržovat přesné pracovní postupy a zákonitosti pracovního procesu. Naproti tomu má značné možnosti dalšího rozvoje profesní kariéry a užší specializace, včetně lepšího zaměstnaneckého zázemí a pracovních podmínek.

Jak mohou na trhu práce uspět absolventi vysokých škol (VŠ)? Zaměstnavatelé vyžadují po absolventech praxi a zkušenosti. Mezi nejčastější požadavky zaměstnavatelů patří dostatečné vzdělání, které vychází z charakteru pracovního místa. Praxe je očekávaná v pojetí předchozích pracovních zkušeností, kdy se předpokládá alespoň částečná zkušenost v oboru, která zvyšuje kvalifikaci. Požadavky na měkké dovednosti (soft skills) lze očekávat v případě práce s lidmi, v úzkém kontaktu se spolupracovníky, klienty zaměstnavatele nebo dodavateli. Spektrum požadovaných měkkých dovedností sahá od empatie, znalosti lidí přes komunikativnost, sebekritičnost až po schopnost přiměřeného sebeprosazení, vedení týmu nebo schopnost nadchnout ostatní pro společný cíl. Budoucím absolventům vysokých škol lze doporučit pracovat již v průběhu vysokoškolského studia, alespoň formou brigád. Lze se tak naučit lépe fungovat v kolektivu a získat znalosti, které vysoká škola nemůže poskytnout. Budoucí absolvent VŠ se může informovat u vysokoškolského poradce na fakultě, který – zná-li místní zaměstnavatele –, může poskytnout aktuální informace o situaci na lokálním trhu práce. Vyplatí se sledovat firmy, které mají o absolventy VŠ zájem. Některé firmy hledají absolventy VŠ z důvodu jejich flexibility a lepšího zapracování přímo na vysokých školách (veletrhy firem Career Days). Mezi další možnosti aktivního hledání zaměstnání lze budoucím absolventům VŠ doporučit neodmítat volná pracovní místa, která jsou na nižší úrovni, než jaké bylo původní profesní očekávání. Je-li mladý absolvent šikovný, velmi rychle poroste, dokáže-li zaměstnavateli, že se mu skutečně vyplatí. Osvícený zaměstnavatel daný přístup ocení. Budoucí absolvent VŠ by měl být proto pilný, aktivní a vytrvalý. Pro vyhledání pracovního místa by měl psát motivační a průvodní dopisy včetně životopisů a posílat e-mailové zprávy. Pozici absolventa VŠ lze brát při výběrovém řízení na pracovní pozici jako výhodu, protože proti běžnému zaměstnanci má absolvent výhody spočívající ve vyšší pozornosti ze strany státu. Potenciální zaměstnavatel může po přijetí čerstvého absolventa VŠ získat tzv. příspěvek na zapracování od úřadu práce.

Jaké jsou nejčastější chyby absolventů VŠ při hledání uplatnění na trhu práce prostřednictvím agentur profesního poradenství? Mladí absolventi se nedokážou výrazně prezentovat, jsou plaší a neupřímní. Působí nejistě, protože nemají „srovnané“ vlastní myšlenky a je na nich znát nervozita. Nepůsobí cílevědomě a dávají najevo malý zájem o nabízenou pracovní práci. Mají často přehnané platové požadavky a přehnané ambice. Nedokážou se kvalifikovaně orientovat v oboru zaměstnavatele. Existují tzv. 3 Z (zeptat se – zhodnotit – zlepšit) jako prevence neúspěchu při výběrovém řízení na volné pracovní místo. Zeptat se v tom smyslu co bylo příčinou neúspěchu. Zhodnotit ve smyslu probrat znovu celé výběrové řízení a zjistit, kde se stala chyba. Zlepšit se ve smyslu vyvarovat se opakování stejných chyb a nebát se zkoušet hledat volnou pracovní pozici dále. Mezi doporučení, jak se stát úspěšným zaměstnancem, patří: bezpečná orientace ve vlastních povinnostech na pracovišti, aktivní naslouchání kolegům, integrace do pracovního kolektivu, spolupráce, přizpůsobení se firemní kultuře, sledování novinek v oboru, seznámení s pracovními výkony bezprostředního nadřízeného, zjištění způsobu hodnocení pracovní výkonnosti, formulování profesních cílů do budoucna, úvaha o postupu, kam se posunout v podmínkách firmy za jeden rok, schopnost přijímat kritiku, protože každý je jiný, dojde-li ke konfliktům, nemá smysl za každou cenu setrvávat na původním názoru, být asertivní, protože asertivita otevře další příležitosti k profesnímu rozvoji, a zůstat vstřícný/á.

2.3Vybrané poradenské aktivity

Poradenské aktivity vyjadřují poradenskou činnost se zaměřením na uspokojování potřeb klientů a jsou ovlivněny vnitřními mechanismy poradenských služeb a podněty vnějšího prostředí. Jaké poradenské aktivity patří do segmentu profesního poradenství pro klienty? S odvoláním na předmět poradenské intervence lze hledat v segmentu profesního poradenství specifické poradenské aktivity k formování profesní orientace klientů. Mezi specificky zaměřené poradenské aktivity lze v rámci poradenské intervence zařadit:

Vedení (guidance) vyjadřuje veškeré situace, při nichž probíhá poradenský proces, dochází k učení, rekvalifikačním kurzům, působení poradenské osvěty, samostudia nebo výcviku. Guidance označuje vedení klienta v pojetí poradenských konstruktů zahrnujících poradenské teorie, modely, plány, metodiky, scénáře, zákony, předpisy a poradenské výtvory, které ovlivňují poradenský proces. K poradenským konstruktům patří poradenské plány a osnovy, normy a standardy poradenských služeb, poradenské programy a metodiky profesní rekvalifikace. Poradenský proces označuje poradenské činnosti poradce s klientem, při nichž dochází k poskytování rad, návodů, pokynů, poučení a doporučení na dotazy klienta. Poradenský proces probíhá v profesní kariéře podle stupně intencionality (záměrnosti a organizovanosti) a se stupněm intencionálního učení. V běžných situacích osobního života klienta probíhá jako bezděčné učení, které je nezáměrné a náhodné. Poradenský proces probíhá vždy v konkrétních situacích za konkrétních podmínek. Z uvedeného důvodu existuje variabilita poradenských prostředí, která se liší typem zúčastněných subjektů, obsahem a formami poradenského procesu, včetně použití poradenských konstruktů. Vnější poradenské prostředí tvoří okolí vysoké školy, rodiny, pracoviště s ekonomickými, sociálně-kulturními a demografickými znaky. Vnitřní fyzikální poradenské prostředí je ovlivněno ergonomickými parametry (prostorové dispozice, osvětlení, využití barev, konstrukce nábytku). Vnitřní psychosociální poradenské prostředí je ovlivněno ze statického hlediska trvalejšími sociálními vztahy mezi poradci, mentory, kouči a klienty a z proměnlivého hlediska krátkodobými vlivy působícími na obsah a charakter poradenského procesu. Pro vedení profesní kariéry absolventů VŠ jsou vhodné tréninkové (trainee) programy, které seznamují s fungováním různých oddělení uvnitř organizace. Tréninky a výcviky by měly být v guidance kontinuální, zaměřené na individuální potřeby absolventa VŠ jako klienta a mohou obsahovat postojovou složku. Mezi zásady účinného guidance patří:

1.důvěryhodnost a přiměřený odstup poradce od klienta, ochota prospívat klientům;

2.poradenská pomoc má sloužit tak, aby klientům jejich problémy nesnižovaly způsobilost podávat požadované pracovní výkony;

3.pro poradenský proces je třeba na pracovišti vyhradit ordinační hodiny.

Videokonzultování (videocounselling) vytvořila v Holandsku Mária Aartsová. Poradce natáčí sekvence z interakce s klientem na video, z nichž si pak s klienty na mikroúrovni prohlížejí úseky se silnou výpovědí a reflektují s akcentem na klientovy zdroje. Videokonzultování se stále více využívá v systemické terapii a systemickém koučování. Vyhledávají se videosekvence, které pomáhají vytvářet významný a konstruktivní rozdíl proti dosavadnímu pohledu klienta. Schlippe a Schweitzer (2001) doporučují využívat hypotetických otázek: Předpokládejme, že byste se s kolegou na tomto místě vyměnili a čekali byste, jak spolupracovník zareaguje – co myslíte, že by se stalo? Předností videokonzultování je rozvoj konkrétních možností volby jednání. Běžné dění v profesní kariéře klienta se zachycuje v řeči a dochází tak k uvědomění sekvencí, které normálnímu vnímání klienta zůstávají utajeny. Videokonzultováním si klienti často uvědomí komunikační nabídky svého pracovního prostředí. Videokonzultování současně poskytuje konzultační pomoc, ve které poradce poskytuje klientům vysvětlení, rady, doporučení a návody, které se týkají náročnějších částí problémů. Klient si tak doplňuje zjištěné poznatkové nedostatky, získává pomoc s organizací řešení a návod k vlastní samostatnosti. Videokonzultace jako poradenská aktivita je v poradenském procesu s klienty běžná. Může suplovat sociální kontakty klientů, integrovat poznatky získané z poradenské intervence a pomáhat při přípravě řešení. Může být stanovena formálně (poradenský seminář, setkání s poradcem, soustředění, individuální diskuse) nebo neformálně podle potřeby klienta. Videokonzultace může být individuální nebo skupinová, prezenční nebo korespondenční, případně telefonická. Z hlediska poradenského procesu lze videokonzultaci členit na úvodní, průběžnou a závěrečnou, případně shrnující.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Profesní poradenství.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.