Jak úspěšně řídit mateřskou školu

Jak úspěšně řídit
mateřskou školu

ZORA SYSLOVÁ a kol.

2., doplněné a aktualizované vydání

Vzor citace: SYSLOVÁ, Z. a kol. Jak úspěšně řídit mateřskou školu. 2., doplněné a aktualizované vyd. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2015. 344 s.

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Syslová, Zora

Jak úspěšně řídit mateřskou školu / Zora Syslová a kol. -- Vydání druhé, doplněné a aktualizované. -- Praha : Wolters Kluwer, a.s., 2015. -- 344 stran

ISBN 978-80-7478-859-8

373.24 * 34 * 336 * 371.111 * 371.1 * 371.2 * 303.094.5 * (437.3)

- mateřské školy -- Česko

- mateřské školy -- právní aspekty

- mateřské školy -- financování

- ředitelé škol

- management školy

- kurikulum

- evaluace

- příručky

373.2/.3 - Předškolní a primární výchova a vzdělávání [22]

© PaedDr. Vladimíra Hornáčková, Ph.D., Bc. Jaroslav Kocián, PhDr. Mgr. Monika Puškinová, Ph.D., Mgr. Libuše Parmová, JUDr. Hana Poláková, Ing. Danuše Prokůpková, PaedDr. Hana Sedláčková, Mgr. Eva Svobodová, PhDr. Zora Syslová, Ph.D., Taťána Šmoldasová, Mgr. Lucie Štěpánková, 2015

ISBN 978-80-7478-859-8 (brož.)

ISBN 978-80-7478-860-4 (e-pub)

ISBN 978-80-7478-861-1 (pdf)

ISBN 978-80-7478-862-8 (mobi)

O AUTORECH

PaedDr. Vladimíra Hornáčková, Ph.D., absolvovala obor předškolní pedagogika na PedF UK v Praze a následně doktorské studium v oboru Pedagogika. Pracovala jako učitelka a zástupkyně ředitelky MŠ v ČR i SR. Od roku 1990 působila jako školní inspektorka v Trnavě a od roku 1995 na školské správě jako metodička na úseku řízení škol. V roce 1996 založila a odborně garantovala v Trnavě MŠ se zaměřením na dramatickou výchovu v návaznosti na 1. stupeň ZŠ. Posléze vyučovala na PdF Trnavské univerzity v Trnavě, kde iniciovala vznik oboru Předškolní pedagogika. Od roku 2003 působí na PdF UHK v Hradci Králové, kde garantuje bakalářský a magisterský obor Předškolní pedagogika. Odborně se věnuje dramatické výchově, projektovému vzdělávání, předškolní pedagogice, sociální a pedagogické komunikaci, školskému managementu, mentoringu a koučinku. Je spoluautorkou odborných metodických publikací a projektů. Ve volném čase působí jako lektorka DVPP.

Bc. Jaroslav Kocián je dlouholetým specialistou na problematiku bezpečnosti a ochrany zdraví a požární ochrany při práci ve školství. Věnuje se také problematice ochrany osobních údajů a ochraně potravin (HACCP). Působí jako předseda a člen zkušebních komisí pro přezkušování odborné způsobilosti dle zákona č. 309/2006 Sb., zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci. Je OZO v prevenci rizik, v PO a auditorem systému managementu (OHSAS, HACCP).

Mgr. Libuše Parmová absolvovala SPgŠ a magisterský obor speciální pedagogika (logopedie, surdopedie, SVPU) na PF MU v Brně. Pracovala jako učitelka a ředitelka MŠ. Od roku 1990 působila jako inspektorka ČŠI a 10 let jako ředitelka Jihomoravského inspektorátu České školní inspekce v Brně. V pozici lektora se odborně věnuje vzdělávání dospělých v oblasti zkvalitňování předškolního vzdělávání, pedagogické diagnostiky a individualizace ve vzdělávání dětí předškolního věku, publikuje odborné texty. Jako externí pedagog, konzultant a lektor spolupracovala s Evropským polytechnickým institutem, s. r. o., v Kunovicích a katedrou primární pedagogiky PF MU v Brně. Dlouhodobě je aktivně zapojená v programu Podpory zdraví v MŠ pod SZÚ Praha, kde je členem expertního a lektorského týmu. Je spoluautorem odborných publikací tohoto programu.

JUDr. Hana Poláková absolvovala PF MU v Brně. Od roku 1985 se pohybuje v oblasti školství, v současné době působí na pozici vedoucí odboru školství Krajského úřadu Jihomoravského kraje. Zaměřuje se zejména na problematiku školské legislativy. Působí jako lektorka školského zákona, zákona o pedagogických pracovnících a zákoníku práce. V této oblasti je také autorkou řady publikací určených pro ředitele škol a školských zařízení. V zařízeních pro další vzdělávání pedagogických pracovníků a na Masarykově univerzitě lektoruje témata funkčního vzdělávání.

Ing. Danuše Prokůpková absolvovala studium na Národohospodářské fakultě VŠE v Praze. Od roku 1991 vlastní auditorské oprávnění Komory auditorů ČR. Z titulu tohoto auditorského oprávnění je zároveň členkou Výboru Komory auditorů ČR pro veřejné finance a lektorkou pro vzdělávání auditorů v rámci veřejných financí. Během své praxe pracovala postupně v několika společnostech (Filmový podnik hl. města Prahy, VAKUS Praha, Ministerstvo kultury ČR, Ministerstvo financí ČR). Nyní se věnuje auditorské a poradenské činnosti. Je členkou redakčních rad časopisů „Obec a finance“, „Účetnictví nevýdělečných organizací“ a „UNES“. Jako lektorka pro další vzdělávání účetních, auditorů a kontrolorů působí v institucích, kterými jsou zejména auditorské a poradenské firmy. Má za sebou bohatou publikační činnost zaměřenou na finanční účetnictví, řízení a kontrolu ve sféře veřejných financí.

PhDr. Mgr. Monika Puškinová, Ph.D., je absolventkou Filozofické fakulty Sankt-Petěrburské státní univerzity, Filozofické fakulty Masarykovy univerzity a Právnické fakulty Masarykovy univerzity. Zkušenosti pedagoga, vedoucího pracovníka školy a pracovníka školského úřadu v současné době zúročuje jako lektor a poskytovatel poradenských služeb pro školy. Je autorkou odborných článků a publikací se zaměřením na právní problematiku v oblasti školství.

PaedDr. Hana Sedláčková absolvovala SPgŠ, učitelství pro MŠ, vysokoškolské studium učitelství pro MŠ a školského managementu na PF UK v Praze a program celoživotního vzdělávání v oboru speciální pedagogika (integrativní speciální pedagogika, psychopedie, SVPU) na PdF MU v Brně. Má dlouholetou praxi v MŠ a od roku 1990 pracuje jako školní inspektorka. Dlouhodobě působí jako lektorka v oblasti předškolního vzdělávání, publikuje odbornou problematiku např. pro Verlag Dashöfer, Forum. Je spoluautorkou modelového programu podpory zdraví v MŠ a publikací, které s ním souvisejí (Zdravá MŠ, Kurikulum podpory zdraví v MŠ). Dlouhodobě byla členkou expertního týmu při Státním zdravotním ústavu Praha v projektu MŠPZ (mateřské školy podporující zdraví).

Mgr. Eva Svobodová působí jako odborná asistentka na PF JU v Českých Budějovicích, obor Učitelství pro MŠ. K jejímu odbornému zaměření patří pedagogická praxe, metodika her, komunikace s dětmi, dramatická výchova, tvorba kurikula a evaluace. Absolvovala DAMU, obor výchovná dramatika, dále rozšiřující studium speciální pedagogiky pro MŠ na UK v Praze a kurz sociálních dovedností na FF UK v Praze. Působí také jako lektorka DVPP pro NIDV, v nakladatelstvích Portál, RAABE aj. Je členkou Rady Společnosti pro předškolní výchovu, spoluautorkou odborných publikací (např. Vzdělávání v mateřské škole, Metody dramatické výchovy v mateřské škole). Ve volném čase se věnuje psaní knih pro děti a divadelních her pro loutkové divadlo.

PhDr. Zora Syslová, Ph.D., vystudovala bakalářské studium v oboru Školský management, magisterské studium v oboru předškolní pedagogika a doktorské studium v oboru pedagogika. Všechna studia absolvovala na PedF UK v Praze. Pracovala jako učitelka a ředitelka MŠ, od roku 2008 působí na PdF MU v Brně. Je členkou několika asociací (např. Asociace předškolní výchovy, CZESHA, mezinárodní organizace OMEP), ve kterých současně působí jako členka užšího vedení. Dále je lektorkou řady programů určených předškolním pedagogům. Je autorkou metodických materiálů a publikací.

Taťána Šmoldasová absolvovala gymnázium a v roce 1978 nastoupila do mzdové účtárny odboru školství. V současné době vede kolektiv mzdových účetních na Středisku služeb školám a Zařízení pro další vzdělávání pedagogických pracovníků Brno. Poskytuje mzdové a softwarové poradenství. Publikuje pro Verlag Dashöfer, s. r. o.

Mgr. Lucie Štěpánková absolvovala magisterské studium v oboru speciální pedagogika (logopedie, surdopedie) na PdF MU v Brně a bakalářský program v oboru školský management na PedF UK v Praze. Pracovala jako učitelka, později ředitelka fakultní MŠ zapojené do projektu MŠPZ (mateřské školy podporující zdraví). Od roku 2012 působí na pozici inspektorky Jihomoravského inspektorátu České školní inspekce. Dlouhodobě byla členkou expertního týmu při Státním zdravotním ústavu v projektu MŠPZ (mateřské školy podporující zdraví). Má zkušenosti jako lektorka, je spoluautorkou metodických materiálů pro učitele MŠ.

AUTOŘI JEDNOTLIVÝCH KAPITOL

Vladimíra Hornáčková část I kap. 2, 3, 4

Jaroslav Kocián část II kap. 5, 6

Libuše Parmová část IV kap. 1, 6

Hana Poláková Hlavní zákonné normy

část I kap. 1

část II kap. 2

část III kap. 2

Danuše Prokůpková část III kap. 3, 4, 5

Monika Puškinová část V kap. 2, 3

Hana Sedláčková část II kap. 1

část V kap. 1, 4

Eva Svobodová část IV kap. 2

Zora Syslová část IV kap. 3, 4, 5

Taťána Šmoldasová část III kap. 1

Lucie Štěpánková část II kap. 3, 4

SEZNAM ZKRATEK

BOZP bezpečnost a ochrana zdraví při práci

CSÚIS Centrální systém účetních informací státu

ČR Česká republika

ČSN česká státní norma

ČSSZ Česká správa sociálního zabezpečení

ČŠI Česká školní inspekce

ČÚS České účetní standardy

DIČ daňové identifikační číslo

DIK dílčí inventarizační komise

ELDP evidenční listy důchodového pojištění

EN evropská norma, evropské nařízení

EVA evaluátorka (vnější hodnotitel v projektu Podpora zdraví v mateřských školách)

FKSP fond kulturních a sociálních potřeb

HIK hlavní inventarizační komise

HZS Hasičský záchranný sbor ČR

IB integrovaný blok

IČ identifikační číslo

IKS informační a kulturní středisko

ISP Informační systém o platech (Ministerstvo financí ČR)

KP kontrolní pracovník

MŠ mateřská škola

MŠMT Ministerstvo školství, mládeže a tělovýchovy

MŠPZ mateřské školy podporující zdraví

NKÚ Národní kontrolní úřad

NPV Národní program vzdělávání

OECD Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj

OOPP osobní ochranné pracovní prostředky

OP občanský průkaz

OZO odborně způsobilá osoba

PAP pomocný analytický přehled

PHÚ Plán hlavních úkolů ČŠI

PO požární ochrana

PŘ přijímací řízení

PÚ pracovní úraz

RVP rámcový vzdělávací program

RVP PV Rámcový vzdělávací program pro předškolní vzdělávání

SCIO organizace zabývající se vývojem a testováním v rámci přijímacích zkoušek a přípravy na ně

ŠI školní inspektor

ŠJ školní jídelna

ŠVP školní vzdělávací program

ŠVP PV školní vzdělávací program pro předškolní vzdělávání

TVP třídní vzdělávací program

UNESCO United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization (organizace OSN pro výchovu, vědu a kulturu)

ÚIV Ústav pro informace ve vzdělávání

VOP veřejný ochránce práv – ombudsman

VŠ vysoká škola

ZL zřizovací listina

ZŠ základní škola

SEZNAM PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ CITOVANÝCH V KNIZE^1, 2

Právní předpisy Evropské unie

nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin

Právní předpisy ČR

zákon č. 89/2012 Sb. , občanský zákoník

zákon č. 262/2006 Sb. , zákoník práce

zákon č. 133/1985 Sb. , o požární ochraně

zákon č. 563/1991 Sb. , o účetnictví

zákon č. 106/1999 Sb. , o svobodném přístupu k informacím

zákon č. 101/2000 Sb. , o ochraně osobních údajů a o změně některých zákonů

zákon č. 122/2000 Sb. , o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů

zákon č. 128/2000 Sb. , o obcích (obecní zřízení)

zákon č. 250/2000 Sb. , o rozpočtových pravidlech územních rozpočtů

zákon č. 258/2000 Sb. , o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů

zákon č. 257/2001 Sb. , o knihovnách a podmínkách provozování veřejných knihovnických a informačních služeb (knihovní zákon)

zákon č. 320/2001 Sb. , o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně některých zákonů (zákon o finanční kontrole)

zákon č. 499/2004 Sb. , o archivnictví a spisové službě a o změně některých zákonů

zákon č. 500/2004 Sb. , správní řád

zákon č. 561/2004 Sb. , o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon)

zákon č. 563/2004 Sb. , o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů

zákon č. 379/2005 Sb. , o opatřeních k ochraně před škodami působenými tabákovými výrobky, alkoholem a jinými návykovými látkami a o změně souvisejících zákonů

zákon č. 309/2006 Sb. , kterým se upravují další požadavky bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v pracovněprávních vztazích a o zajištění bezpečnosti a ochrany zdraví při činnosti nebo poskytování služeb mimo pracovněprávní vztahy (zákon o zajištění dalších podmínek bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zákon o BOZP)

zákon č. 373/2011 Sb. , o specifických zdravotních službách

zákon č. 255/2012 Sb., o kontrole (kontrolní řád)

zákon č. 234/2014 Sb., o státní službě

nařízení vlády č. 378/2001 Sb. , kterým se stanoví bližší požadavky na bezpečný provoz a používání strojů, technických zařízení, přístrojů a nářadí

nařízení vlády č. 495/2001 Sb. , kterým se stanoví rozsah a bližší podmínky poskytování osobních ochranných pracovních prostředků, mycích, čisticích a dezinfekčních prostředků

nařízení vlády č. 11/2002 Sb. , kterým se stanoví vzhled a umístění bezpečnostních značek a zavedení signálů

nařízení vlády č. 168/2002 Sb. , kterým se stanoví způsob organizace práce a pracovních postupů, které je zaměstnavatel povinen zajistit při provozování dopravy dopravními prostředky

nařízení vlády č. 75/2005 Sb. , o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků

nařízení vlády č. 101/2005 Sb. , o podrobnějších požadavcích na pracoviště a pracovní prostředí

nařízení vlády č. 362/2005 Sb. , o bližších požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví při práci na pracovištích s nebezpečím pádu z výšky nebo do hloubky

nařízení vlády č. 564/2006 Sb. , o platových poměrech zaměstnanců ve veřejných službách a správě

nařízení vlády č. 567/2006 Sb. , o minimální mzdě, o nejnižších úrovních zaručené mzdy, o vymezení ztíženého pracovního prostředí a o výši příplatku ke mzdě za práci ve ztíženém pracovním prostředí

nařízení vlády č. 361/2007 Sb. , kterým se stanoví podmínky ochrany zdraví při práci

nařízení vlády č. 201/2010 Sb. , o způsobu evidence úrazů, hlášení a zasílání záznamu o úrazu

nařízení vlády č. 222/2010 Sb. , o katalogu prací ve veřejných službách a správě

vyhláška č. 48/1982 Sb. , kterou se stanoví základní požadavky k zajištění bezpečnosti práce a technických zařízení

vyhláška č. 275/2000 Sb. , kterou se provádí zákon č. 122/2000 Sb., o ochraně sbírek muzejní povahy a o změně některých dalších zákonů

vyhláška č. 106/2001 Sb. , o hygienických požadavcích na zotavovací akce pro děti

vyhláška č. 246/2001 Sb. , o stanovení podmínek požární bezpečnosti a výkonu státního požárního dozoru (vyhláška o požární prevenci)

vyhláška č. 416/2001 Sb. , o odejmutí dalšího platu za druhé pololetí roku 2001 a stanovení výše dalších platů za první a druhé pololetí roku 2002 představitelům státní moci a některých státních orgánů, soudcům, státním zástupcům, členům prezidia Komise pro cenné papíry, zástupci Veřejného ochránce práv a členům bankovní rady České národní banky

vyhláška č. 114/2002 Sb. , o fondu kulturních a sociálních potřeb

vyhláška č. 288/2003 Sb. , kterou se stanoví práce a pracoviště, které jsou zakázány těhotným ženám, kojícím ženám, matkám do konce devátého měsíce po porodu a mladistvým, a podmínky, za nichž mohou mladiství výjimečně tyto práce konat z důvodu přípravy na povolání

vyhláška č. 432/2003 Sb. , kterou se stanoví podmínky pro zařazování prací do kategorií, limitní hodnoty ukazatelů biologických expozičních testů, podmínky odběru biologického materiálu pro provádění biologických expozičních testů a náležitosti hlášení prací s azbestem a biologickými činiteli

vyhláška č. 137/2004 Sb. , o hygienických požadavcích na stravovací služby a o zásadách osobní a provozní hygieny při činnostech epidemiologicky závažných

vyhláška č. 416/2004 Sb. , kterou se provádí zákon č. 320/2001 Sb., o finanční kontrole ve veřejné správě a o změně některých zákonů (zákon o finanční kontrole), ve znění zákona č. 309/2002 Sb., zákona č. 320/2002 Sb. a zákona č. 123/2003 Sb.

vyhláška č. 14/2005 Sb. , o předškolním vzdělávání

vyhláška č. 15/2005 Sb. , kterou se stanoví náležitosti dlouhodobých záměrů a výročních zpráv

vyhláška č. 17/2005 Sb. , o podrobnějších podmínkách organizace České školní inspekce a výkonu inspekční činnosti

vyhláška č. 64/2005 Sb. , o evidenci úrazů dětí, žáků a studentů

vyhláška č. 73/2005 Sb. , o vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami a dětí, žáků a studentů mimořádně nadaných

vyhláška č. 107/2005 Sb. , o školním stravování

vyhláška č. 317/2005 Sb. , o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků

vyhláška č. 364/2005 Sb. , o vedení dokumentace škol a školských zařízení a školní matriky a o předávání údajů z dokumentace škol a školských zařízení a ze školní matriky (vyhláška o dokumentaci škol a školských zařízení)

vyhláška č. 410/2005 Sb. , o hygienických požadavcích na prostory a provoz zařízení a provozoven pro výchovu a vzdělávání dětí a mladistvých

vyhláška č. 492/2005 Sb. , o krajských normativech

vyhláška č. 263/2007 Sb. , kterou se stanoví pracovní řád pro zaměstnance škol a školských zařízení zřízených Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, krajem, obcí nebo dobrovolným svazkem obcí

vyhláška č. 23/2008 Sb. , o technických podmínkách požární ochrany staveb

vyhláška č. 268/2009 Sb. , o technických požadavcích na stavby

vyhláška č. 383/2009 Sb. , o účetních záznamech v technické formě vybraných účetních jednotek a jejich předávání do centrálního systému účetních informací státu a o požadavcích na technické a smíšené formy účetních záznamů (technická vyhláška o účetních záznamech)

vyhláška č. 410/2009 Sb. , kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 563/1991 Sb., o účetnictví, ve znění pozdějších předpisů, pro některé vybrané účetní jednotky

vyhláška č. 270/2010 Sb. , o inventarizaci majetku a závazků

vyhláška č. 238/2011 Sb. , o stanovení hygienických požadavků na koupaliště, sauny a hygienické limity písku v pískovištích venkovních hracích ploch

vyhláška č. 259/2012 Sb. , o podrobnostech výkonu spisové služby

vyhláška č. 3/2015 Sb., o některých dokladech o vzdělání

1 Předpisy jsou řazeny v pořadí:

– právní předpisy Evropské unie,

– kodexy,

– zákony,

– ostatní právní předpisy.

2 Není-li uvedeno jinak, jsou všechny předpisy citovány ve znění pozdějších předpisů.

ÚVOD

Držíte v ruce druhé, doplněné a aktualizované vydání knihy, jež se pokouší popsat hlavní zásady řízení mateřské školy a důležité aspekty, které by mohly přispět k její vyšší kvalitě. Původní text je rozšířen o novelizované zákonné dokumenty a informace a největších změn doznaly především první dvě kapitoly Ředitel jako manažer a Právní oblast. Aktuální informace naleznete také např. v kapitole o tvorbě školních vzdělávacích programů.

Zvyšování kvality školního vzdělávání je jedním z nejčastějších témat vzdělávací politiky řady zemí Evropské unie, ale také např. USA a Austrálie. Důkazy lze nalézt v mezinárodních dokumentech UNESCO, OECD apod. Podle výzkumů, které se zabývají kvalitou vzdělávání, je důležitým faktorem kvality práce učitele.

Neméně důležitým faktorem kvality je však také ředitel školy. Je tím, kdo vytváří tým a podporuje jej v dosahování co nejlepších výsledků, nebo naopak. Svým způsobem může řízením negativně ovlivnit pracovní výkony zaměstnanců. Ředitel je tedy určujícím prvkem, který svým příkladem, nasazením a stylem řízení vymezuje celkovou úroveň školy i její image.

Současné decentralizované řízení všech typů a stupňů škol položilo před ředitele řadu úkolů, na které nebyl v průběhu svého vzdělávání připravován. Školám, resp. řediteli přinesla reforma školství daleko větší samostatnost a rozhodovací pravomoci, ale také zodpovědnost za průběh i výsledky vzdělávání.

Do školství proniká konkurenční a tržní prostředí, proto se do řízení škol postupně dostávají způsoby a zásady řízení/managementu ze ziskových organizací. Ředitel se tak stává nejen odborníkem na pedagogickou oblast řízení školy, ale také ekonomem a právníkem. Očekává se tedy, že bude disponovat manažerskými dovednostmi v celé jejich šíři a se všemi jejich funkcemi. Právě funkce managementu se staly stěžejním východiskem tvorby této publikace. Snahou autorů bylo poskytnout ředitelům mateřských škol vhled do jednotlivých funkcí, kterými jsou plánování, vedení lidí, personalistika, organizování a kontrola. Nezastupitelné místo v řízení organizace má znalost základních právních předpisů, kterým je věnována samostatná úvodní kapitola.

K efektivnímu řízení školy může přispět řada důležitých aspektů. Jedním z nejdůležitějších je schopnost umět si efektivně zorganizovat nejen svůj osobní čas, ale také umět smysluplně zorganizovat chod celé mateřské školy. Smysluplnou organizací myslíme výběr zaměstnanců a jejich vedení k samostatnosti a zodpovědnosti delegováním úkolů. Patří sem také promyšlené a systematické plánování rozvoje mateřské školy a pravidelné vyhodnocování jejích pokroků. To vše s podporou, zapojením rodičů a také vhodnou motivací ke spolupodílení se na výchově a vzdělávání jejich dětí.

První část publikace se zabývá postavením ředitele jako manažera, jeho právy a povinnostmi. Dotýká se jeho nezastupitelné role lídra organizace a věnuje se podstatě strategického plánování a kontroly jako východiska pro smysluplné řízení mateřské školy.

Další část poskytuje informace z právní oblasti, v níž se autoři věnují tématům, jakými jsou přijímání dětí a zaměstnanců, ale také např. vedení matriky. Okrajově se tato část dotýká bezpečnosti práce a požární ochrany. Vzhledem k rozsáhlosti této problematiky nebylo možné ji pojmout v celé její šíři.

Třetí část se zabývá ekonomickou oblastí, v níž zachycují autoři proces účtování mezd, ale také účetnictví celé organizace. Jedním z témat je inventarizace majetku školy. Předposlední část se věnuje stěžejní oblasti, kterou je řízení pedagogického procesu. Za stěžejní ji považujeme proto, že popisuje způsob podpory profesního rozvoje učitele, který je považován za hlavního činitele kvality celé školy. Jedna z autorek charakterizuje postup tvorby školního vzdělávacího programu, bez něhož by nebylo možné realizovat předškolní vzdělávání v mateřské škole. Čtenář se zde může seznámit se systémem vnitřního i vnějšího hodnocení jako neodmyslitelnou součástí rozvoje školy.

Jedna z kapitol je věnována také spolupráci s rodiči. Poslední část patří organizační oblasti v řízení mateřské školy. Ta je zaměřena především na tvorbu vnitřních dokumentů, včetně těch povinných. Dotýká se také nezastupitelné role zřizovatele při řízení mateřské školy.

Doufáme, že prezentovaná témata z oblasti řízení mateřské školy budou pro čtenáře zajímavá, užitečná a inspirativní. Věříme, že příklady, které jsou v některých částech textu doplněny, budou vodítkem pro lepší pochopení a případnou realizaci ve vlastní praxi. Kniha vznikla s vírou, že může pomoci ředitelům, kteří mají zájem provádět změny a přijímat nové věci, kteří mají jasný cíl – aby se jejich mateřská škola stala kvalitní a efektivní.

Za tým autorů Zora Syslová

HLAVNÍ ZÁKONNÉ NORMY

Tato kapitola se věnuje minimu nutných znalostí právních předpisů z oblasti školství. Orientace v množství každoročně vydávaných zákonů a vyhlášek je náročná i pro profesionály a odebírání Sbírky zákonů může být pro malé organizace finančně nákladné. Jde tedy o to, mít přístup k základním informacím a vědět, kde lze podstatné podrobnosti nalézt.

Cílem kapitoly je:

– podat ucelený přehled právních předpisů z oblasti školství, nezbytně nutných pro ředitele MŠ,

– stručně vymezit jejich obsah.

Přehled platných právních předpisů a předmět jejich úpravy v oblasti předškolního vzdělávání

■ Zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon)

Školský zákon je základní právní normou v oblasti školství. S ohledem na jeho časté novelizace je nutno pracovat vždy s platným zněním. Pro ředitele MŠ je nezbytně nutné se seznámit se zásadami a cíli vzdělávání (§ 2 školského zákona). Pomůže to při výkladu dalších ustanovení zákona. Jedním ze základních dokumentů, podle kterého MŠ vzdělává, je ŠVP. Vzdělávací programy upravují ustanovení § 3 až 5 školského zákona. Pro pochopení právního postavení MŠ jsou důležitá ustanovení § 7 až 8a, která se zabývají vzdělávací soustavou, školami a školskými zařízeními a jejich právním postavením. MŠ obvykle zřizuje obec jako příspěvkovou organizaci.

Základním dokumentem osvědčujícím vznik organizace je ZL schvalovaná usnesením zastupitelstva obce spolu s rozhodnutím o zřízení příspěvkové organizace. ZL obsahuje mimo jiné hlavní předmět činnosti organizace (organizace vykonává činnost MŠ a zařízení školního stravování). Pouze na tyto činnosti (MŠ, školní stravování) lze použít státní prostředky na přímé výdaje na vzdělávání a provozní prostředky od zřizovatele. ZL může obsahovat i tzv. doplňkovou činnost, která musí být samofinancovatelná. Jedná se o činnost úplatnou, kde platba musí vykrývat věcné i osobní náklady a zisk. Zisk je použit k dalšímu rozvoji organizace.

Z hlediska koncepčnosti práce je nutná znalost Dlouhodobého záměru vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy ČR, který vydává MŠMT, a Dlouhodobého záměru vzdělávání a rozvoje vzdělávací soustavy v kraji. Jejich obsah a proces schvalování upravuje ustanovení § 9 školského zákona. Podrobnosti obsahu stanoví prováděcí předpis, kterým je vyhláška č. 15/2005 Sb.

Zvýšenou pozornost si zaslouží vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami a dětí, žáků a studentů nadaných.

Novela školského zákona provedená zákonem č. 82/2015 Sb. s účinností od 1. 9. 2016 nově definuje dítě, žáka, studenta se speciálními vzdělávacími potřebami. Podle ustanovení § 16 školského zákona: Dítětem, žákem a studentem se speciálními vzdělávacími potřebami se rozumí osoba, která k naplnění svých vzdělávacích možností nebo k uplatnění nebo užívání svých práv na rovnoprávném základě s ostatními potřebuje poskytnutí podpůrných opatření. Podpůrnými opatřeními se rozumí nezbytné úpravy ve vzdělávání a školských službách odpovídající zdravotnímu stavu, kulturnímu prostředí nebo jiným životním podmínkám dítěte, žáka nebo studenta. Děti, žáci a studenti se speciálními vzdělávacími potřebami mají právo na bezplatné poskytování podpůrných opatření školou a školským zařízením. Je zrušeno jejich rozdělení na děti, žáky a studenty se zdravotním postižením, se zdravotním znevýhodněním a sociálním znevýhodněním. Na podpůrná opatření má nárok každé dítě, žák a student a v případě podpůrných opatření prvního stupně k jejich použití není třeba ani doporučení školského poradenského zařízení. Podpůrná opatření se člení do pěti stupňů podle organizační, finanční a pedagogické náročnosti a školský zákon je vyjmenovává pouze deklaratorně. Nově je mezi podpůrná opatření zařazeno poskytování vzdělávání nebo školských služeb v prostorách stavebně nebo technicky upravených, což klade nárok na finanční prostředky zřizovatele.

Novela školského zákona s sebou přináší i zvýšené nároky na činnost školských poradenských zařízení. Výstupem jejich činnosti budou zpráva a doporučení, přičemž doporučení obsahující závěry vyšetření a podpůrná opatření prvního až pátého stupně, která odpovídají zjištěným speciálním vzdělávacím potřebám a možnostem dítěte, žáka nebo studenta, a to včetně možných kombinací a variant podpůrných opatření a způsobu a pravidel jejich použití při vzdělávání, bude odesláno přímo škole, ve které se dítě, žák nebo student vzdělává.

Novela školského zákona dále řeší vložením ustanovení § 16b revizi výstupů školského poradenského zařízení. Revizním orgánem bude právnická osoba zřízená MŠMT. O revizi bude moci také požádat MŠ, a to do 30 dnů od doručení doporučení školským poradenským zařízením.

Další podobnosti budou uvedeny ve vyhlášce, k jejímuž vydání je ministerstvo zmocněno. Zejména nás budou zajímat podpůrná opatření druhého až pátého stupně, pravidla pro jejich použití školou a školským zařízením a normovaná finanční náročnost pro účely poskytování finančních prostředků ze státního rozpočtu podle tohoto zákona.

Zákon řeší také vzdělávání cizinců, kdy k předškolnímu vzdělávání a ke školským službám mají cizinci přístup za předpokladu, že mají povoleno právo pobytu na dobu delší než 90 dnů (viz § 20 školského zákona). Právo rodičů na informace o průběhu a výsledcích vzdělávání je upraveno § 21 školského zákona. Jejich povinnost zajistit řádnou docházku do MŠ a na vyzvání ředitele MŠ se osobně dostavit k projednání závažných otázek týkajících se vzdělávání dítěte stanoví § 22.

Výčet dokumentů, které tvoří dokumentaci škol a školských zařízení, nalezne ředitel MŠ v ustanovení § 28 školského zákona. Mít v pořádku povinnou dokumentaci je základním předpokladem pro zvládnutí četných kontrol, kterým je organizace vystavena. Ustanovení § 29 řeší bezpečnost a ochranu zdraví ve školách a školských zařízeních podrobně upravenou v prováděcí vyhlášce č. 64/2005 Sb. Mezi základní dokumenty školy se řadí školní řád upravený hned v následujícím ustanovení § 30 školského zákona (→ část II kap. 6, část III kap. 1, část IV kap. 3).

Předškolní vzdělávání upravuje školský zákon v ustanoveních § 33 až 35. Ustanovení § 33 upravuje cíle předškolního vzdělávání. Ustanovení § 34 upravuje organizaci předškolního vzdělávání. Předškolní vzdělávání se organizuje zpravidla pro děti ve věku od 3 do 6 let. Slovo „zpravidla“ znamená, že jsou k předškolnímu vzdělávání přijímány také děti mladší. I to má však své meze. Limitující je plnění ŠVP. To předpokládá již určitou rozumovou vyspělost, které určitě dvouleté děti nedosahují. Zákon řeší PŘ k předškolnímu vzdělávání.

Ředitel MŠ se řídí těmito pravidly:

■ po dohodě se zřizovatelem stanoví místo, termín a dobu podání žádosti o přijetí dětí k předškolnímu vzdělávání,

■ stanoví kritéria PŘ, přednostně se přijímají děti v posledním roce před zahájením povinné školní docházky,

■ zveřejní místo, termín a dobu podání žádostí o přijetí k předškolnímu vzdělávání a kritéria PŘ způsobem v místě obvyklým,

■ rozhodne o přijetí k předškolnímu vzdělávání a zveřejní alespoň na dobu 15 dnů seznam přijatých dětí pod přiděleným registračním číslem na místě veřejně přístupném ve škole, nepřijatým dětem doručí do vlastních rukou rozhodnutí o nepřijetí,

■ o přijetí dítěte se zdravotním postižením rozhodne na základě písemného vyjádření školského poradenského zařízení, popřípadě také registrujícího lékaře,

■ součástí rozhodnutí může být i stanovení zkušebního pobytu dítěte, jehož délka nesmí přesáhnout 3 měsíce.

Novela školského zákona č. 472/2011 Sb. zavedla institut tzv. firemní MŠ. Je určena pro děti zaměstnanců zřizovatele, popřípadě pro děti zaměstnanců jiného zaměstnavatele. Kritéria PŘ pro přijetí k předškolnímu vzdělávání do firemní MŠ stanoví zřizovatel a nemusí respektovat výše uvedená pravidla s výjimkou rozhodovacího procesu podle správního řádu (viz zákon č. 500/2004 Sb. a § 183 školského zákona).

MŠMT ve snaze umožnit předškolní vzdělávání maximálnímu možnému počtu dětí zavedlo od 1. ledna 2012 možnost obsadit jedno místo v MŠ dvěma dětmi, které docházejí na kratší dobu, než je provoz MŠ, a v době hlavních prázdnin obsadit dočasně uvolněné místo dalším dítětem. Počet dětí v daném okamžiku nesmí překročit nejvyšší povolený počet.

Ustanovení § 35 školského zákona vyjmenovává taxativně důvody, pro které může ředitel MŠ rozhodnout o ukončení předškolního vzdělávání. Ředitel nemůže vydat rozhodnutí o vyloučení dítěte z MŠ, ale pouze rozhodnutí o ukončení předškolního vzdělávání. Je nutno přesně používat platnou terminologii. Důvody jsou čtyři a ředitel nemůže použít jiný než v zákoně uvedený. Rozhodnutí o ukončení předškolního vzdělávání musí vždy předcházet písemné oznámení zákonnému zástupci dítěte. Při tomto rozhodování bude ředitel postupovat podle obecných ustanovení správního řádu (viz zákon č. 500/2004 Sb., správní řád).

Podrobnosti o organizaci předškolního vzdělávání nachází ředitel MŠ v prováděcí vyhlášce č. 14/2005 Sb. Součástí předškolního vzdělávání je i zajištění školního stravování, které blíže upravuje vyhláška č. 107/2005 Sb. Úplatnost vzdělávání v MŠ upravuje § 123 školského zákona. Vzdělávání v posledním ročníku MŠ zřizované státem, krajem, obcí nebo svazkem obcí se poskytuje dítěti bezúplatně po dobu jednoho školního roku. Omezení bezúplatnosti předškolního vzdělávání se nevztahuje na děti s mentálním, tělesným, zrakovým nebo sluchovým postižením, závažnými vadami řeči, závažnými vývojovými poruchami učení, závažnými vývojovými poruchami chování, souběžným postižením více vadami nebo autismem.

Pokud by chtěl ředitel řešit změny v kapacitě MŠ, popřípadě změny v osobě ředitele, musí respektovat postup upravený v části třinácté školského zákona – školský rejstřík. Z hlediska řízení organizace musí také znát financování škol a školských zařízení ze státního rozpočtu, které je upraveno v § 160 až 163.

Školský zákon upravuje postavení ředitele školy, školského zařízení v ustanoveních § 164 a 165 (→ část I). V dalších částech upravuje kompetence ČŠI (§ 173 až 176) působnost územních samosprávných celků ve školství (§ 177 až 182). Přestupky řeší ustanovení § 182a a ředitele MŠ může postihnout „pouze“ pokuta až do výše 50 tisíc Kč za nepřijetí opatření k nedostatkům zjištěným ČŠI. Ve společných, přechodných, zrušovacích a závěrečných ustanoveních je řečeno, na která rozhodnutí ředitele MŠ se vztahuje správní řád a způsob oznámení rozhodnutí o přijetí k předškolnímu vzdělávání.

■ Zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů

Zákon o pedagogických pracovnících je speciální právní úpravou k zákoníku práce. To znamená, že v něm upravená pravidla budou použita přednostně před ustanoveními obecnými, která obsahuje zákoník práce. Tento zákon upravuje předpoklady pro výkon činnosti pedagogických pracovníků, jejich pracovní dobu, další vzdělávání a kariérní systém.

Pro posouzení odborné kvalifikace učitele MŠ je rozhodující ustanovení § 6. Výjimky z neplnění této odborné kvalifikace upravují ustanovení § 30 až 32 tohoto zákona. Odlišnost úpravy pracovní doby pedagogických pracovníků od obecné úpravy dané zákoníkem práce spočívá v tom, že pedagogický pracovník může práce, které nespočívají v přímé pedagogické činnosti, vykonávat v době, kterou si sám rozvrhuje, a na místě, které si sám určí (viz § 22a zákona o pedagogických pracovnících).

Pro stanovení rozsahu přímé pedagogické činnosti (§ 23) je rozhodující prováděcí předpis, kterým je nařízení vlády č. 75/2005 Sb. Zákon o pedagogických pracovnících upřesňuje, co je tzv. přespočetná hodina. Další vzdělávání pedagogických pracovníků kromě pravidel kopírujících platné znění zákoníku práce přináší možnost čerpání 12 dnů volna na samostudium ve školním roce (§ 24 odst. 7).

■ Vyhláška č. 14/2005 Sb., o předškolním vzdělávání (novela vyhláškami č. 43/2006 Sb. a č. 214/2012 Sb.)

Vyhláška o předškolním vzdělávání upravuje podrobnosti o podmínkách provozu MŠ, podrobnosti o organizaci MŠ, počty přijatých dětí ve třídách, přerušení nebo omezení MŠ, stravování dětí, péči o zdraví a bezpečnost dětí, úplatu za předškolní vzdělávání v MŠ, kterou zřizuje veřejnoprávní subjekt. Vyhláška byla novelizována v návaznosti na změny ve školském zákoně účinné od 1. 1. 2012. Zavedl se nový institut tzv. firemní MŠ a možnost přijetí dvou dětí na jedno místo v případě jeho polodenní docházky, popřípadě dočasného uvolnění místa v prázdninových provozech.

■ Vyhláška č. 64/2005 Sb., o evidenci úrazů dětí, žáků a studentů (novela vyhláškou č. 57/2010 Sb.)

Tento právní předpis upravuje obsah vedené knihy úrazů (viz § 1 vyhlášky) spadající do povinné dokumentace školy (viz § 28 školského zákona). Dále obsahuje výčet případů, kdy se vyhotovuje záznam o úrazu (viz § 2) podle přílohy k vyhlášce. Ustanovení § 3 vyhlášky sděluje řediteli MŠ, komu hlásí úraz dítěte a komu podle ustanovení § 4 zašle záznam o úrazu (→ část II kap. 6).

■ Vyhláška č. 492/2005 Sb., o krajských normativech (novela vyhláškami č. 47/2008 Sb., č. 33/2009 Sb., č. 8/2010 Sb., č. 11/2011 Sb. a č. 110/2011 Sb.)

Jedná se o základní prováděcí právní předpis, podle kterého financují krajské úřady školy a školská zařízení z prostředků státního rozpočtu. Základní jednotkou v MŠ je:

■ 1 dítě v MŠ nebo třídě s celodenním provozem,

■ 1 dítě v MŠ nebo třídě s polodenním provozem,

■ 1 dítě v MŠ, kterému je délka docházky do MŠ omezena na dobu nepřevyšující 4 hodiny denně z důvodu pobírání rodičovského příspěvku rodičem dítěte nebo příspěvku při péči o blízkou nebo jinou osobu rodičem či prarodičem dítěte, popřípadě jinou osobou, která převzala dítě do péče nahrazující péči rodičů na základě rozhodnutí příslušného orgánu,

■ 1 dítě v MŠ s internátním provozem,

■ 1 stravovaný, který se v MŠ zároveň vzdělává.

Na každou jednotku výkonu se stanoví jeden krajský normativ, který je tvořen základní částkou, popřípadě také příplatkem podle druhu zdravotního postižení. Stanovené krajské normativy jsou zveřejněny způsobem umožňujícím dálkový přístup.

K projednání rozpočtu dochází zpravidla v jarních měsících, kdy se vychází z jednotek výkonů vykázaných školami v rámci zahajovacích výkazů. Součástí procesu je také dohodovací řízení, v rámci něhož může MŠ uplatnit pohyb ve výkonech v důsledku možnosti přijímat děti k předškolnímu vzdělávání v průběhu celého školního roku. K dalšímu přepočtu rozpočtu dochází od nového školního roku v daném kalendářním roce, kde se opět zohledňují poklesy a nárůsty počtu dětí v jednotlivých MŠ.

■ Vyhláška č. 73/2005 Sb., o vzdělávání dětí, žáků a studentů se speciálními vzdělávacími potřebami a dětí, žáků a studentů mimořádně nadaných (novela vyhláškami č. 147/2011 Sb. a č. 103/2014 Sb.)

Vzdělávání dětí se speciálními vzdělávacími potřebami (viz § 16 školského zákona) a vzdělávání dětí mimořádně nadaných (viz § 17 školského zákona) se uskutečňuje s využitím vyrovnávacích a podpůrných opatření. Podpůrnými opatřeními při vzdělávání žáků se zdravotním postižením se rozumí využití speciálních metod, postupů, forem a prostředků vzdělávání, kompenzačních, rehabilitačních a učebních pomůcek, speciálních učebnic a didaktických materiálů, zařazení předmětů speciálně pedagogické péče, poskytování pedagogicko-psychologických služeb, zajištění služeb asistenta pedagoga, snížení počtu žáků ve třídě nebo jiná úprava organizace vzdělávání zohledňující speciální vzdělávací potřeby dítěte. Obdobně je tomu při zohledňování vzdělávacích potřeb nadaných dětí.

Speciální vzdělávání dětí se zdravotním postižením je zajišťováno formou individuální integrace, formou skupinové integrace, ve škole samostatně zřízené pro děti se zdravotním postižením (ve speciální škole) nebo kombinací těchto forem.

MŠ jsou zřizovány při zdravotnických zařízeních, dále jako speciální MŠ pro zrakově postižené, sluchově postižené, hluchoslepé, pro tělesně postižené, jako MŠ logopedické. Forma a obsah speciálního vzdělávání dítěte a míra podpůrných opatření se stanoví podle rozsahu jeho speciálních vzdělávacích potřeb. Speciální vzdělávání a podpůrná opatření zabezpečuje MŠ ve spolupráci se školským poradenským zařízením. Ve třídě MŠ samostatně zřízené pro děti se zdravotním postižením je rozsah výuky předmětů speciálně pedagogické péče nejvýše 3 hodiny denně.

Ustanovení § 7 vyhlášky upravuje činnost asistenta pedagoga, jehož místo zřizuje ředitel MŠ v souladu s ustanovením § 16 školského zákona.

Ve třídě běžné MŠ lze s přihlédnutím k rozsahu speciálních vzdělávacích potřeb dětí individuálně integrovat nejvýše 5 dětí se zdravotním postižením. S těmito dětmi pracují pedagogičtí pracovníci MŠ v souladu s individuálním vzdělávacím programem sestaveným podle doporučení školského poradenského zařízení.

■ Nařízení vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků (novela nařízením vlády č. 273/2009 Sb.)

Práce každého pedagogického pracovníka se skládá z tzv. přímé pedagogické činnosti a činností souvisejících s přímou pedagogickou činností. Toto nařízení vlády, platné pouze pro školy zřizované MŠMT, kraji, obcemi, popřípadě svazky obcí, pak ve své příloze stanoví rozsah přímé pedagogické činnosti pro jednotlivé kategorie pedagogických pracovníků. Konkrétně pro učitele MŠ je stanoven týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti 31 hodin.

Pro ředitele MŠ platí podle počtu tříd:

1 třída

24 hodin týdně

2 třídy

21 hodin týdně

3 až 4 třídy

18 hodin týdně

5 až 6 tříd

16 hodin týdně

7 a více tříd

13 hodin týdně

Zástupce ředitele MŠ má stanoven týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti také v závislosti na počtu tříd, které mu ředitel MŠ přidělil:

1 až 3 třídy

25 hodin týdně

4 až 6 tříd

20 hodin týdně

7 a více tříd

17 hodin týdně

Ředitel MŠ s internátním provozem má stanoven rozsah přímé pedagogické činnosti při konkrétním počtu tříd takto:

1 třída

16 hodin týdně

2 třídy

14 hodin týdně

3 a více tříd

12 hodin týdně

Zástupce ředitele MŠ s internátním provozem má při konkrétním počtu přidělených tříd rozsah přímé pedagogické činnosti:

1 až 2 třídy

22 hodin týdně

3 a více tříd

16 hodin týdně

Ředitel MŠ s internátním (nepřetržitým) provozem nebo MŠ s internátním provozem a se speciálním pedagogickým centrem má stanoveno 5 hodin týdně přímé pedagogické činnosti. V MŠ často pracuje asistent pedagoga, který má svůj rozsah přímé pedagogické činnosti stanoven v rozsahu 20–40 hodin týdně.

Týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti lze rozvrhnout nerovnoměrně na jednotlivé týdny tak, aby nebyl překročen stanovený průměrný týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti za období nejdéle 5 po sobě následujících měsíců. V praxi to znamená, že jeden týden vykonává pedagog nižší rozsah přímé pedagogické činnosti například 21 hodin týdně a další týden vykonává přímou pedagogickou činnost v rozsahu 41 hodin týdně. Pokud se hodiny zprůměrují za dobu 5 měsíců, tedy jedno pololetí školního vyučování, vychází průměrně 31 hodin týdně přímé pedagogické činnosti.

V praxi je často spojena činnost MŠ a ZŠ. V tomto případě vykonává právnická osoba činnost více druhů škol a týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti ředitele školy a jeho zástupce se stanoví podle vykonávané činnosti školy, u které je v příloze k tomuto nařízení stanovena přímá pedagogická činnost nejnižší. Konkrétně v případě, že je spojena ZŠ a MŠ do jednoho subjektu a vedoucí učitel MŠ vykonává činnost zástupce ředitele ZŠ, bude pro ni příznivější rozsah přímé pedagogické činnosti zástupce ředitele ZŠ. Při počtu tříd do 11 má takovýto zástupce ředitele předepsáno 11 hodin přímé pedagogické činnosti týdně. Pokud nebude jmenován na pracovní místo zástupce ředitele, ale bude řídit činnost MŠ, pak mu může ředitel školy snížit týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti až do výše stanovené tímto nařízením pro zástupce ředitele školy, kterou řídí. Tedy 25, 20 nebo 17 hodin týdně podle počtu tříd MŠ.

V praxi může nastat situace, kdy je potřeba vedoucího zaměstnance (ředitele, zástupce ředitele), kterému přísluší v souladu s právním předpisem nižší týdenní rozsah přímé pedagogické činnosti, zastupovat. Učitel, který zastupuje vedoucího pedagogického pracovníka v plném rozsahu alespoň 4 po sobě následujících týdnů, vykonává od začátku pátého týdne přímou pedagogickou činnost v týdenním rozsahu stanoveném pro zastupovaného pedagogického pracovníka.

■ Vyhláška č. 107/2005 Sb., o školním stravování (novela vyhláškami č. 107/2008 Sb., č. 463/2011 Sb. a č. 17/2015 Sb.)

Školní stravování se řídí výživovými normami (povinnost plnit spotřební koš) stanovenými v příloze č. 1 k vyhlášce o školním stravování a z pohledu konečné ceny pro děti rozpětím finančních limitů na nákup potravin stanovených v příloze č. 2 k vyhlášce o školním stravování. ŠJ mají povinnost sledovat spotřební koš. Ten je tvořen deseti vybranými druhy potravin (maso, ryby, mléko, mléčné výrobky, tuky volné, cukr volný, zelenina, ovoce, brambory, luštěniny), jejichž průměrná měsíční spotřeba v gramech na strávníka (dítě v MŠ) a den je uvedena v tabulkách níže.

Tab. 1 Spotřební koš

Druh a množství vybraných potravin v g na strávníka a den

Věková skupina – od 3 let

maso

ryby

mléko tekuté

mléčné výrobky

tuky volné

cukr volný

zelenina celkem

ovoce celkem

brambory

luštěniny

Přesnídávka, oběd, svačina

55 g

10 g

300 g

31 g

17 g

20 g

110 g

110 g

90 g

10 g

Celodenní stravování

114 g

20 g

450 g

60 g

25 g

40 g

190 g

180 g

150 g

15 g

Tolerance

± 25 %

± 25 %

± 25 %

± 25 %

max. 100 %

max. 100 %

nad 75 %

nad 75 %

± 25 %

nad 75 %

Spotřební koš se sleduje celkově za každou sledovanou potravinovou komoditu měsíčně v procentech. ŠJ jsou povinny plnit spotřební koš v toleranci podle posledního řádku v tabulce.

Nabízí-li provozovatel stravovacích služeb více druhů jídel na výběr, musí být zachováno plnění výživových norem (plnění spotřebního koše) při všech variantách výběru jídel. Celková cena školního stravování se skládá ze tří složek:

■ finanční normativ na nákup potravin (= cena potravin) – hradí stravující se dítě (jeho zákonný zástupce),

■ mzdový náklad – hradí provozovatel školního stravování (škola) z přímých výdajů na vzdělávání ze státního rozpočtu,

■ věcný náklad – hradí provozovatel školního stravování (škola) z provozních prostředků od zřizovatele.

Cena potravin, finanční normativ na nákup potravin, je pevně dána právním předpisem pro dané věkové skupiny, a to pro strávníky do 6 let, strávníky 7–10 let, strávníky 11–14 let či strávníky 15 a více let. Tyto jednotlivé skupiny strávníků nesmí hradit za školní stravování více, než je horní hranice limitu na nákup potravin. V níže uvedené tabulce jsou uvedeny jednotlivé finanční limity na nákup potravin (minimální i maximální možné úplaty strávníků za školní stravování).

Tab. 2 Úplata za školní stravování

Strávníci do 6 let (hlavní a doplňková jídla)

Finanční limity Kč/den/strávník

Snídaně

7 Kč až 13 Kč

Přesnídávka

6 Kč až 9 Kč

Oběd

14 Kč až 25 Kč

Svačina

6 Kč až 9 Kč

Večeře

12 Kč až 19 Kč

Celkem (celodenní)

45 Kč až 75 Kč

Na nápoje

3 Kč až 5 Kč

Ve školním stravování se rozlišují hlavní a doplňková jídla. Hlavním jídlem je oběd a večeře, doplňkovým snídaně, přesnídávka, svačina a druhá večeře. Oběd tvoří polévka nebo předkrm, hlavní chod, nápoj (tyto části jsou povinné) a případně doplněk (salát, dezert, ovoce). Večeři tvoří hlavní chod, nápoj a případně doplněk (salát, dezert, ovoce). Nápoj je také součástí doplňkových jídel.

Rozsah služeb školního stravování je stanoven v § 4 vyhlášky o školním stravování. Dítě v MŠ má právo na přesnídávku, oběd a svačinu. Ubytované dítě má právo na snídani, přesnídávku, oběd, svačinu a večeři.

Školní stravování je přednostně zajišťováno ve ŠJ a ŠJ-výdejnách. Pouze ve výjimečných případech, pokud nelze zajistit školní stravování v zařízeních školního stravování, je zabezpečováno jinou osobou poskytující stravovací služby. Jídla podávaná v rámci školního stravování jsou strávníci povinni konzumovat v provozovnách školního stravování (v jídelnách) nebo v provozovnách jiné osoby poskytující stravovací služby, s výjimkou případu prvního dne neplánované nepřítomnosti ve škole (první den nemoci).

Novela vyhlášky o školním stravování vyhláškou č. 17/2015 Sb. zavádí do školního stravování možnost stravování v dietním režimu, tzv. dietní stravování. Týká se pouze strávníků, jejichž zdravotní stav podle potvrzení registrujícího poskytovatele zdravotních služeb v oboru praktické lékařství pro děti a dorost vyžaduje stravovat se s omezeními podle dietního režimu. Výběr potravin, receptur, sestavení jídelního lístku a způsob přípravy jídel vydávaných v rámci dietního stravování provádí nutriční terapeut.

■ Vyhláška č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků (novela vyhláškami č. 412/2006 Sb., č. 329/2013 Sb. a č. 272/2014 Sb.)

Vyhláška upravuje jednotlivé druhy vzdělávání. Těmi jsou:

■ studium ke splnění kvalifikačních předpokladů,

■ studium ke splnění dalších kvalifikačních předpokladů,

■ studium k prohlubování odborné kvalifikace.

Pro ředitele MŠ vzniká v souvislosti s nástupem na vedoucí místo povinnost získat jako kvalifikační předpoklad vědomosti a znalosti z oblasti řízení ve školství. Toto vzdělávání upravuje ustanovení § 5 vyhlášky. Studium v délce trvání nejméně 100 vyučovacích hodin se ukončuje závěrečnou zkouškou před komisí. Po jejím úspěšném složení získává absolvent osvědčení. Toto osvědčení předloží svému zřizovateli jako důležitý doklad chránící ho před odvoláním z místa ředitele MŠ. Ukončit toto vzdělávání musí ředitel do dvou let od svého jmenování.

Za takovéto studium pro vedoucí pracovníky se považuje také studium podle ustanovení § 7 vyhlášky. Toto studium se ukončuje v programu celoživotního vzdělávání na VŠ v délce trvání nejméně 350 vyučovacích hodin. Zakončuje se obhajobou závěrečné písemné práce a závěrečnou zkouškou před komisí. Po jejím úspěšném složení získává absolvent osvědčení.

Pro MŠ přichází v úvahu také studium k výkonu specializovaných činností (viz § 9 vyhlášky), kterým získává absolvent kvalifikační předpoklady pro výkon specializovaných činností. Těmi jsou například tvorba, následná koordinace ŠVP, specializovaná činnost v oblasti environmentální výchovy a specializovaná činnost speciálního pedagoga v oblasti školské logopedie. Studium v délce trvání nejméně 250 vyučovacích hodin se ukončuje obhajobou závěrečné písemné práce a závěrečnou zkouškou před komisí. Po jejím úspěšném složení získává absolvent osvědčení.

Vyhláška upravuje kariérní systém pedagogických pracovníků, který není dosud v praxi využíván. Jeho původním smyslem bylo úzce svázat oblast dalšího vzdělávání s platovým nárokem zaměstnance. Bohužel se nepodařilo úpravu dostatečně provázat s předpisy v pracovněprávní oblasti.

■ Vyhláška č. 263/2007 Sb., kterou se stanoví pracovní řád pro zaměstnance škol a školských zařízení zřízených Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, krajem, obcí nebo dobrovolným svazkem obcí

Již z názvu právního předpisu vyplývá, že se vztahuje pouze na vymezený okruh MŠ podle zřizovatele. Nevztahuje se na MŠ soukromé a církevní. Upravuje postup související se skončením pracovního poměru a odvoláním nebo vzdáním se místa vedoucího zaměstnance (viz § 2 vyhlášky). Bohužel právní předpis neobsahuje podrobnosti záznamu, který je dokladem o předání agendy zaměstnavateli. V případě předání agendy ředitele školy je doporučováno zaměřit se na předání zejména povinné dokumentace školy (viz § 28 školského zákona).

Ustanovení § 3 vyhlášky upravuje pracovní dobu pedagogických pracovníků. Ustanovení je důležité zejména pro orientaci v tom, co se považuje za činnosti související s přímou pedagogickou činností. Jinak je znění vyhlášky překonáno zněním zákona o pedagogických pracovnících (viz § 22a tohoto zákona).

Vyhláška dále předepisuje, kdy se přednostně čerpá dovolená na zotavenou a volno na samostudium, a upravuje podrobnosti dohledu nad žáky.

ČÁST I

ŘEDITEL JAKO MANAŽER

1. PRÁVA A POVINNOSTI ŘEDITELE, JEHO ZODPOVĚDNOST

Pracovní místo ředitele školy s sebou přináší plnění celé řady úkolů, na které nebyl pedagogický pracovník v průběhu svého vzdělávání připraven. Očekává se od něj, že bude disponovat manažerskými dovednostmi, ale bude mít také přehled o základních právních předpisech, kterými se činnost jakékoli příspěvkové organizace řídí. V neposlední řadě musí být ekonomem, protože finance organizace bývají významným rozvojovým, nebo naopak omezujícím faktorem činnosti MŠ.

Cílem kapitoly je:

Podat řediteli MŠ základní informaci o tom:

– jaké musí splňovat podmínky, aby mohl pozici ředitele zastávat,

– jak vznikne jeho pracovní poměr,

– za jakých podmínek může být odvolán,

– jaké jsou jeho základní povinnosti vyplývající ze školského zákona.

1.1 Postavení statutárního orgánu příspěvkové organizace

V čele právnické osoby, příspěvkové organizace stojí statutární orgán, který jedná jménem této právnické osoby navenek. Podle školského zákona ustanovení § 166 odst. 1 označuje se statutární orgán pojmem ředitel. Ředitelem školy může být jmenován pouze ten, kdo splňuje předpoklady pro výkon činnosti ředitele školy nebo školského zařízení stanovené zákonem o pedagogických pracovnících (§ 3 odst. 1 zákona č. 563/2004 Sb.).

Těmito předpoklady jsou:

■ je plně způsobilý k právním úkonům, tedy je zletilý,

■ má odbornou kvalifikaci pro přímou pedagogickou činnost, kterou vykonává,

■ je bezúhonný, tedy nebyl pravomocně odsouzen za jakýkoli úmyslný trestný čin, popřípadě i za nedbalostní trestný čin spáchaný v souvislosti s výkonem pedagogické činnosti,

■ je zdravotně způsobilý,

■ prokázal znalost českého jazyka, což ve většině případů stačí doložit vysvědčením o maturitní zkoušce z českého jazyka.

Ředitele MŠ zřizované ministerstvem, krajem, obcí nebo svazkem obcí jmenuje na vedoucí pracovní místo zřizovatel na základě jím vyhlášeného konkurzního řízení s účinností od 1. května 2015 opět na dobu neurčitou. Je tedy jmenován – obdrží jmenovací dekret podepsaný zřizovatelem na dobu neurčitou. V uplynulém období byli ředitelé škol jmenováni na dobu určitou, a to na 6 let, což bylo z pozice těchto vedoucích pracovníků chápáno velmi negativně. Podle přechodných ustanovení novely školského zákona zákonem č. 82/2015 Sb.: Pracovní poměr ředitele školy nebo školského zařízení na dobu určitou 6 let podle zákona č. 561/2004 Sb., ve znění účinném přede dnem nabytí účinnosti tohoto zákona, se mění na pracovní poměr na dobu neurčitou. U ředitele školy nebo školského zařízení, kterému se změnil pracovní poměr na dobu určitou na pracovní poměr na dobu neurčitou, platí, že jde o ředitele jmenovaného podle § 166 zákona č. 561/2004 Sb., ve znění účinném ode dne nabytí účinnosti tohoto zákona; doba trvání jeho dosavadního pracovního poměru na dobu určitou se započítává do období 6 let výkonu práce na pracovním místě ředitele školy nebo školského zařízení.

V období od začátku šestého měsíce do konce čtvrtého měsíce před uplynutím období 6 let výkonu práce na pracovním místě ředitele školy nebo školského zařízení (dále jen „šestileté období“) může zřizovatel vyhlásit na toto pracovní místo konkurz; v takovém případě odvolá ředitele k poslednímu dni šestiletého období. Zřizovatel vyhlásí konkurz a odvolá ředitele vždy, obdrží-li před začátkem lhůty pro vyhlášení konkurzu návrh na jeho vyhlášení od ČŠI nebo školské rady, která se však u MŠ nezřizuje. Jestliže zřizovatel nevyhlásí konkurz a neodvolá ředitele, počíná dnem následujícím po konci dosavadního šestiletého období běžet další šestileté období.

Školský zákon v ustanovení § 166 odst. 4 vyjmenovává důvody, pro které zřizovatel ředitele odvolá, a v následujícím odst. 5 důvody, pro které může ředitele odvolat.

Mezi důvody, pro které odvolá zřizovatel ředitele MŠ, patří:

■ pozbytí některého z předpokladů pro výkon činností ředitele MŠ (např. ztratí bezúhonnost),

■ nesplnění podmínky zahájení a úspěšného ukončení studia k získání odborné kvalifikace (v případech, kdy se na místo ředitele dostane uchazeč vysokoškolsky vzdělaný – v rámci akreditovaného magisterského studijního programu – který však nesplňuje odbornou kvalifikaci učitele MŠ),

■ nesplnění podmínky získání znalostí z oblasti řízení školství studiem pro ředitele škol a školských zařízení (jedná se o tzv. funkční vzdělávání, které musí absolvovat ředitel školy do dvou let od svého jmenování),

■ organizační změny, jejichž důsledkem je zánik vedoucího pracovního místa ředitele (například rozhodnutí zřizovatele o sloučení dvou MŠ v jeden subjekt).

Novela školského zákona zákonem č. 82/2015 Sb. upravuje důvody, pro které zřizovatel může ředitele odvolat. Prvním důvodem je závažné porušení nebo neplnění právních povinností vyplývajících z činností ředitele MŠ, úkolů a pravomocí na vedoucím pracovním místě ředitele, které bylo zjištěno zejména inspekční činností ČŠI nebo zřizovatelem, popřípadě jiným kontrolním orgánem. Tento důvod již v minulosti existoval, a pokud byl zřizovatelem využit, často končil soudním sporem úspěšným pro odvolaného ředitele. Prokázat závažnost porušení povinností není jednoduché. Již zmiňovaná novela se týkala právě druhého důvodu. Tímto důvodem je návrh ČŠI, který však může být podán pouze v případě zjištění závažných nedostatků v činnosti školy nebo školského zařízení.

Ředitele obecní MŠ jmenuje rada obce. Jmenovací dekret podepisuje starosta. Pokud není v obci rada zřízena, koná všechny úkony ve vztahu k řediteli starosta obce. Jmenovací dekret je dokladem o vzniku pracovněprávního vztahu. Pokud dříve pracoval ředitel v MŠ jako učitel na základě pracovní smlouvy a nyní je jmenován na pozici ředitele jmenovacím dekretem, jedná se o změnu obsahu původně sjednaných pracovních podmínek a k původní pracovní smlouvě se již nelze v případě odvolání vracet. Spolu se jmenovacím dekretem schvaluje zřizovatel (rada, popřípadě starosta, pokud rada není zřízena) platový výměr. Pokud byl ředitel odvolán nebo nebyl potvrzen na vedoucím místě či neobstál v dalším konkurzním řízení, pak jeho pracovní poměr končí a podle ustanovení § 73a zákoníku práce neexistuje nárok na odstupné, protože vedoucí místo nezaniká.

1.2 Práva a povinnosti ředitele podle školského zákona a prováděcích předpisů k němu

Práva a povinnosti ředitele školy nevyplývají pouze a jenom ze školského zákona. Je statutárním orgánem příspěvkové organizace a musí jednat jejím jménem v pracovněprávních vztazích. Zde má zajímavé postavení, kdy na jedné straně vystupuje na pozici zaměstnavatele a jedná z této pozice sám se sebou jako se zaměstnancem. Například se vysílá na pracovní cestu, určuje si nástup na dovolenou, uzavírá sám se sebou kvalifikační dohodu v případech, kdy získává nebo si zvyšuje či rozšiřuje kvalifikaci. Bude uzavírat nejenom smlouvy či dohody podle zákoníku práce, ale také podle obchodního či občanského zákoníku. Musí být zběhlý nejen v oboru, který vystudoval (pedagogika), ale také v právu a ekonomice. S ohledem na rozsah kompetencí je více než praktické, aby přenesl některé své kompetence na své podřízené a určitě si jmenoval zástupce, který ho bude v době nepřítomnosti zastupovat v plném rozsahu práv a povinností ředitele organizace jako zástupce statutárního orgánu (zástupce ředitele).

1.2.1 Základní práva a povinnosti

Ředitel MŠ rozhoduje ve všech záležitostech týkajících se poskytování vzdělávání a školských služeb. Jedná se zejména o tyto případy:

■ Po dohodě se zřizovatelem stanoví místo, termín a dobu pro podávání žádostí o přijetí dětí k předškolnímu vzdělávání a zveřejní je způsobem v místě obvyklým.

■ Rozhoduje o přijetí dítěte do MŠ, o stanovení zkušebního pobytu dítěte, jehož délka nesmí přesáhnout 3 měsíce.

■ Může rozhodnout po předchozím písemném oznámení doručeném zákonnému zástupci o ukončení předškolního vzdělávání.

■ Písemně dohodne se zákonnými zástupci docházku do MŠ, popřípadě její změny.

■ Rozhodne o zařazení dětí do jednotlivých tříd a jejich naplnění v souladu s vyhláškou č. 14/2005 Sb., o předškolním vzdělávání.

■ V případě individuální integrace vytváří podmínky odpovídající individuálním vzdělávacím potřebám dítěte, zabezpečuje nezbytnou speciálně pedagogickou podporu.

■ Po projednání se zřizovatelem stanovuje rozsah omezení nebo přerušení provozu MŠ.

■ Po dohodě se zákonným zástupcem stanoví rozsah a způsob stravování dítěte.

■ Stanoví výši úplaty za vzdělávání.

Odpovídá za to, že MŠ poskytuje vzdělávání a školské služby v souladu se školským zákonem a v souladu s RVP a ŠVP. V této souvislosti musí ředitel zajistit, aby MŠ:

■ byla zapsána do rejstříku škol a školských zařízení, tzn. měla v pořádku všechny doklady nezbytně nutné k zápisu do rejstříku (viz § 147 školského zákona),

■ vzdělávala v souladu se zásadami a cíli vzdělávání (viz § 2 školského zákona),

■ měla zpracován ŠVP v souladu s RVP (viz § 3 až 5 školského zákona) (→ část IV kap. 2),

■ vedla povinnou dokumentaci podle ustanovení § 28 školského zákona (→ část V kap. 2).

Ředitel odpovídá za odbornou a pedagogickou úroveň vzdělávání a školských služeb. Aby doložil kontrolním orgánům plnění tohoto úkolu, musí mít k dispozici doklady o kvalifikaci. Zaměstnavatel může v souladu se zákoníkem práce (viz § 312) vést osobní spis, ve kterém obvykle vede kopie dokladů o dosaženém vzdělání. Doklady mohou být neověřené kopie za předpokladu, že si kopii vyhotovil sám zaměstnavatel, popřípadě jím pověřený zaměstnanec podle předloženého originálu.

Vytváří podmínky pro výkon inspekční činnosti ČŠI a přijímá následná opatření. Školský zákon jakoby zužuje povinnost ředitele školy. Určitě nestačí vytvářet podmínky pouze pro výkon inspekční činnosti ČŠI, ale vytvořeny musí být podmínky pro jakoukoli kontrolní činnost vykonávanou oprávněným subjektem (např. finanční úřad, hygiena, ČSSZ atd.).

Pro ředitele to znamená povinnost:

■ zajistit místnost, kterou bude mít kontrolní orgán k dispozici,

■ zajistit vybavení místnosti nebo přístup ke komunikačním prostředkům,

■ předložit kontrolnímu orgánu všechny listinné dokumenty k ověření správnosti vedení kontrolované agendy,

■ podat požadovaná vysvětlení.

Nepřijetím nápravných opatření se ředitel vystavuje sankci. Podle § 182a školského zákona mu může být ČŠI uložena pokuta až do výše 50 tisíc Kč.

Ředitel vytváří podmínky pro další vzdělávání pedagogických pracovníků. V této souvislosti je nezbytně nutné, aby měl zpracován plán dalšího vzdělávání, který by byl šitý na míru každému z jednotlivých zaměstnanců. Z toho vyplývá, že při 20 zaměstnancích bude zpracováno 20 plánů dalšího vzdělávání. Podle ustanovení § 24 zákona o pedagogických pracovnících patří další vzdělávání mezi povinnosti zaměstnance a této povinnosti odpovídá na druhé straně povinnost zaměstnavatele vytvořit pro další vzdělávání podmínky. V době hospodářské stagnace se určitě jedná o nelehký, ale neopomenutelný úkol. Je nutné ředitele upozornit, že se musí starat o další vzdělávání všech svých zaměstnanců, nejen pedagogických (viz § 226 a násl. zákoníku práce).

Ředitel MŠ zajišťuje, aby zákonní zástupci osoby plnící vyživovací povinnost byli včas informováni o průběhu a výsledcích vzdělávání dítěte. Komunikace s rodiči je nezbytnou součástí práce pedagogických pracovníků a správné nastavení komunikačního systému je důležitým úkolem ředitele (→ část IV kap. 3). Zajišťuje také spolupráci při uskutečňování programů zjišťování výsledků vzdělávání vyhlášených ministerstvem. V tomto případě byly úkoly doposud stanoveny spíše pro ředitele ZŠ než pro ředitele MŠ.

Ředitel odpovídá za zajištění dohledu nad dětmi ve škole. Tento dohled nad dětmi podrobněji upravuje ustanovení § 29 školského zákona a § 5 vyhlášky o předškolním vzdělávání. Dohled nad dítětem musí být zajištěn od doby, kdy jej pedagogický pracovník převezme od jeho zákonného zástupce nebo jím pověřené osoby, až do doby, kdy je pedagogickým pracovníkem předán jeho zákonnému zástupci nebo jím pověřené osobě. Předat dítě pověřené osobě lze jen na základě písemného pověření vystaveného zákonným zástupcem dítěte. Třída MŠ se naplňuje na počet 24 dětí, na základě výjimky dané zřizovatelem maximálně na 28 dětí.

Pokud se uskuteční vzdělávání venku, na jednoho pedagogického pracovníka by mělo připadnout nejvýše 20 dětí v běžné třídě (výjimečně 28 dětí) nebo 12 dětí ve třídě (výjimečně 23 dětí), kde jsou zařazeny děti se zdravotním postižením. Pokud ředitel počty výjimečně navýší, nebo v případě pobytu dětí v prostředí náročném na bezpečnost, určí současně dalšího pedagogického pracovníka, popřípadě jiného zletilého zaměstnance MŠ, aby zajišťoval bezpečnost dětí. Další podrobnosti lze nalézt ve vyhlášce č. 263/2007 Sb., kterou se stanoví pracovní řád pro zaměstnance škol a školských zařízení zřizovaných ministerstvem, krajem, obcí, svazkem obcí.

Ředitel zřizuje pedagogickou radu jako svůj poradní orgán. Pedagogickou radu tvoří všichni pedagogičtí pracovníci MŠ. S touto pedagogickou radou projednává všechny zásadní pedagogické dokumenty (školní řád, ŠVP, provozní řád apod.) a opatření týkající se vzdělávací činnosti školy. Jedná se o poradní orgán, rozhodnutí je vždy na něm.

1.2.2 Další povinnosti ředitele

Další povinnosti jsou stanoveny pouze ředitelům MŠ zřizovaných státem, krajem, obcí nebo svazkem obcí. Nejsou proto ze zákona plněny MŠ soukromými, popřípadě církevními.

Ředitel MŠ stanovuje organizaci a podmínky provozu školy. Základním dokumentem v tomto směru je školní řád, který vydává ředitel podle § 30 školského zákona. Základní podmínkou platnosti a vymahatelnosti školního řádu je prokazatelné seznámení všech dotčených osob s jeho textem. Školní řád by měl být volně dostupný, ve škole se zveřejňuje na veřejně přístupném místě. V rámci této své kompetence určuje ředitel časovou, prostorovou, finanční, materiální i personální organizaci vzdělávání a školských služeb.

Odpovídá za použití finančních prostředků státního rozpočtu v souladu s účelem, na který byly přiděleny. Jedná se o prostředky, které jsou mu přiděleny podle ustanovení § 160 až 163 školského zákona.

Jsou to prostředky účelově poskytnuté na:

■ platy, náhrady platů nebo mzdy a náhrady mezd,

■ odměny za pracovní pohotovost,

■ odměny za práci vykonávanou na základě dohod o pracích konaných mimo pracovní poměr,

■ odstupné,

■ výdaje na úhradu odvodu z úhrnu mezd na veřejná pojištění,

■ příděly do FKSP a ostatní náklady vyplývající z pracovněprávních vztahů,

■ výdaje na nezbytné zvýšení nákladů spojených s výukou dětí zdravotně postižených,

■ výdaje na další vzdělávání pedagogických pracovníků,

■ výdaje na činnosti, které přímo souvisejí s rozvojem škol a kvalitou vzdělávání.

Po novele školského zákona zákonem č. 82/2015 Sb. ředitel mateřské školy bez ohledu na zřizovatele (tedy i soukromé mateřské školy) rozhoduje podle správního řádu o právech a povinnostech účastníka řízení. Konkrétně o právech a povinnostech dítěte zastoupeného vzhledem k jeho nezletilosti zákonným zástupcem. Ve správním řízení rozhoduje ředitel o přijetí k předškolnímu vzdělávání (§ 34 a 183 odst. 2 školského zákona) a o ukončení předškolního vzdělávání (§ 35 školského zákona).

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Jak úspěšně řídit mateřskou školu - 2., doplněné a aktualizované vydání.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.