Zástupce ředitele

aneb

Život mezi mlýnskými kameny

VÁCLAV TROJAN

IRENA TROJANOVÁ

MONIKA PUŠKINOVÁ

Vzor citace: TROJAN, V., TROJANOVÁ I. a M. PUŠKINOVÁ. Zástupce ředitele aneb Život mezi mlýnskými kameny. Praha: Wolters Kluwer, a. s., 2015. 136 s.

KATALOGIZACE V KNIZE - NÁRODNÍ KNIHOVNA ČR

Trojan, Václav

Zástupce ředitele, aneb, Život mezi mlýnskými kameny / Václav Trojan, Irena Trojanová, Monika Puškinová. -- Vydání první. -- Praha : Wolters Kluwer, 2015. -- 136 stran

ISBN 978-80-7478-854-3 (brožováno)

371.111-057.177.321 * 371.1 * 005.96:005.336.2 * 331.103.13 * 331.108.3 * 371 * 351.85 * 34 * (437.3)

- zástupci ředitelů škol -- Česko

- management školy -- Česko

- kompetenční modely

- pracovní náplň

- přijímací řízení

- školství -- Česko

- školství -- právní aspekty

- kolektivní monografie

371 - Školství (organizace) [22]

© PhDr. Václav Trojan, Ph.D., Mgr. Irena Trojanová, Ph.D.,
PhDr. Mgr. Monika Puškinová, Ph.D., 2015

ISBN 978-80-7478-854-3 (brož.)

ISBN 978-80-7478-855-0 (e-pub)

ISBN 978-80-7478-856-7 (pdf)

ISBN 978-80-7478-857-4 (mobi)

AUTOŘI JEDNOTLIVÝCH KAPITOL

Václav Trojan – kapitoly 1, 3, 5, 7

Irena Trojanová – kapitoly 4, 6, přílohy

Monika Puškinová – kapitola 2, přílohy

SEZNAM ZKRATEK

ČŠI – Česká školní inspekce

DPČ – dohoda o pracovní činnosti

DPP – dohoda o provedení práce

DVPP – další vzdělávání pedagogických pracovníků

ECAS – European Citizen Action Service

ICT – Information and Communication Technologies

MŠ – mateřská škola

ŠD – školní družina

ŠVP – školní vzdělávací program

TK – třídní kniha

ZŘŠ – zástupce ředitele školy

ZŠ – základní škola

SEZNAM PRÁVNÍCH PŘEDPISŮ CITOVANÝCH V KNIZE^1

zákon č. 500/2004 Sb., správní řád, v platném znění

zákon č. 262/2006 Sb., zákoník práce, v platném znění

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník, v platném znění

zákon č. 561/2004 Sb., o předškolním, základním, středním, vyšším odborném a jiném vzdělávání (školský zákon), v platném znění

zákon č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících a o změně některých zákonů, v platném znění

nařízení vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé vyučovací, přímé výchovné, přímé speciálně pedagogické a přímé pedagogicko-psychologické činnosti pedagogických pracovníků, v platném znění

nařízení vlády č. 564/2006 Sb., o platových poměrech zaměstnanců ve veřejných službách a správě, v platném znění

nařízení vlády č. 222/2010 Sb., o katalogu prací ve veřejných službách a správě

vyhláška č. 74/2005 Sb., o zájmovém vzdělávání, v platném znění

vyhláška č. 84/2005 Sb., o nákladech na závodní stravování a jejich úhradě v příspěvkových organizacích zřízených územními samosprávnými celky, v platném znění

vyhláška č. 317/2005 Sb., o dalším vzdělávání pedagogických pracovníků, akreditační komisi a kariérním systému pedagogických pracovníků, v platném znění

vyhláška č. 263/2007 Sb., kterou se stanoví pracovní řád pro zaměstnance škol a školských zařízení zřízených Ministerstvem školství, mládeže a tělovýchovy, krajem, obcí nebo dobrovolným svazkem obcí

1 Předpisy jsou řazeny v pořadí:

– kodexy,

– zákony,

– ostatní právní předpisy.

ÚVOD

Zástupce ředitele je teoreticky, výzkumně i legislativně dosud neukotvený prvek managementu české školy. Různými autory bývá řazen mezi střední (Chvál, 2012) nebo vrcholový (Trojan, 2014) management (Trojanová, 2014), legislativně není vůbec vymezen a jeho postavení i náplň činností závisí výhradně na rozhodnutí ředitele školy vzhledem k celkovému kontextu dané školy.

Zástupce ředitele školy nemá stanovenou žádnou vzdělávací povinnost v oblasti školského managementu, řízení organizace či vedení lidí ani před nástupem do funkce, ani během jejího vykonávání. Stejně jako u ředitelů škol není dosud vytvořena struktura systematické pomoci a podpory během výkonu funkce. Zástupce zůstává dále pedagogickým pracovníkem (ačkoli ředitel školy může jmenovat nepedagogického zástupce např. pro oblast ekonomiky či řízení evropských projektů) a jeho povinnost dalšího vzdělávání je s pedagogickými pracovníky totožná a nepřesahuje tento rámec.

Zástupce ředitele školy není jmenován ani schvalován zřizovatelem, přesto může celkem reálně řídit školu velice dlouhou dobu v případě ředitelovy dlouhodobé nepřítomnosti a zastupovat jej prakticky ve všech oblastech.

Jeden ze zajímavých referátů přednesených na konferenci o zástupcích ředitele konané zhruba před rokem (kde také uzrála myšlenka napsat tuto publikaci) měl tajemný název „Jaký strom by měl ve škole zasadit ředitel školy?“. Bylo vidět na posluchačích, jak usilovně přemýšlejí, který by to mohl být. Zdali slovanská lípa či germánský dub, zdali krásná sakura či rychle rostoucí bříza. A přitom to je vrba symbolizující místo, kde je možno se vyzpovídat, vypovídat se, svěřit se, uvolnit se, ulevit si od tajemství či jiného vnitřního tlaku – vzpomeňme na pana Červíčka a jeho tajemství o oslích uších krále Lávry.

Doporučení četby

Knížku Radkina Honzáka Všichni žijem v blázinci přečtete jedním dechem. Jde o cyklus rozhovorů novinářky Renaty Červenkové s tímto nesmírně moudrým člověkem, které se věnují obecně lidským tématům. Je až s podivem, s jakou nadsázkou lze hovořit o chápání nemoci, o smrti, vyhoření, stejně jako o návycích na léky či úniku z reality. Podobná knížka se těžko zprostředkovává – zkuste si ji raději přečíst sami.

Zástupce ředitele školy žije v neustálých sociálních interakcích. Při naplňování svých povinností je logicky v kontaktu s ředitelem školy, s ostatními pracovníky školy, s rodiči a jejich žáky, nemluvě o možných kontaktech s partnery školy. Budování sociálních sítí (nikoli ve významu elektronického kontaktu, který někdy způsobí paradoxní odcizování od ostatních) patří mezi každodenní činnosti, které si možná zástupce ředitele ani neuvědomuje. Spatřujeme na tomto místě dvě veliká úskalí:

1. Zástupce může být ovlivňován negativními pocity z obou stran, zejména ve chvílích, kdy se něco nedaří. Stane-li se onou potřebnou vrbou, ke které si chodí vylévat srdce větší množství pracovníků školy, může si postupně zaplňovat kapacitu hlavy a ztrácet potřebný optimismus či nadhled.

2. Stejně špatné je, pokud začne zástupce ředitele přebírat všechny hříchy světa na sebe a hrozí jeho vyhoření. Považuji za správné se u této problematiky na chvíli zastavit.

Člověku hrozí vyhoření, pokud si neuvědomí svoje hranice, nechá si přerůst svoji práci či starosti ostatních přes hlavu a rozhodne se spasit svět. Nedivme se, že vyhoření zasahuje nejčastěji právě ty profese, které se věnují ostatním lidem – učitele, sociální pracovníky, psychology, zdravotníky, kurátory a další z tohoto okruhu.

… u nebeské brány se shodou náhod potkají terapeut, učitel a zástupce ředitele. Svatý Petr je nevítá zrovna přátelsky: „Už se na vás chystám! Kolikrát jsem se snažil naznačit – máte pomáhat, a ne zachraňovat. To můžeme jen my svatí…

Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že zástupci ředitele je naprosto nezbytné věnovat patřičnou pozornost. Publikace Zástupce ředitele aneb Život mezi mlýnskými kameny má ambici tuto pozornost vyvolat a zároveň tuto nezastupitelnou osobu ve škole přesněji vymezit a popsat z různých úhlů pohledu a významu. Kniha hodlá vyvážit teorii, poučení a inspirativní praktické příklady tak, aby byla používána těmito cílovými skupinami:

◾ zástupci ředitele

◾ samotní ředitelé škol (jak vybírat vhodné osoby, uvědomování si jejich náplně, co po nich chtít, jak si rozdělit práci mezi sebe a zástupce)

◾ budoucí zástupci (uvědomění si škály činností a odpovědnosti, příprava na funkci, rozvoj)

◾ studenti oboru školský management, studenti učitelských oborů na fakultách vzdělávajících učitele

◾ zřizovatelé a pracovníci ČŠI (inspirace, hodnocení škol a jejich managementu)

◾ všichni další, kteří chtějí vědět zase něco navíc

Zástupce ředitele zkrátka musí s ředitelem školy tvořit nerozlučný tandem. Jen tak jsou schopni v současných podmínkách skutečně rozvíjet školu. Mnohokrát byly popisovány tlaky a pnutí, v nichž se současná škola nachází. Na jedné straně je kriticky deklasována jako upadající a zastarávající, na druhé straně je poukazováno na dobrou úroveň české vzdělanosti (Průcha, 2015). Ředitel školy prostě musí mít vedle sebe někoho, na něhož je spolehnutí.

Dovolte krátký právnický vstup vysvětlující dva různé pojmy – zástupce ředitele a statutární zástupce ředitele školy.

Zástupce ředitele školy je vedoucí pedagogický pracovník, kterému ředitel v organizačním řádu a pracovní náplni předává určité kompetence k řízení školy a podřízených zaměstnanců. Možnost vytvoření této vedoucí pozice na škole je dána zákonem č. 563/2004 Sb., o pedagogických pracovnících (§ 2 odst. 2), a nařízením vlády č. 75/2005 Sb., o stanovení rozsahu přímé pedagogické činnosti. Ředitel školy může takovéhoto zástupce na škole mít, jednoho nebo více, ale nemusí, jejich počet také není stanoven, neodvíjí se již od velikosti školy (dříve podle počtu tříd), ale je limitován pouze rozpočtem školy na platy. Také o rozsahu svěřených kompetencí rozhoduje ředitel školy, například jeden zástupce řídí první stupeň a druhý řídí druhý stupeň školy. Je ale také možná praxe, že každý ze zástupců řídí všechny třídy a zaměstnance, ale v jiných oblastech řízení. Ředitel školy ale takovémuto zástupci nemůže předat úplně všechny kompetence, například jej zástupce nemůže zastoupit při rozhodování ve správním řízení.

Statutární zástupce ředitele školy naproti tomu nemusí být vůbec pedagogický pracovník, nemusí to být vedoucí zaměstnanec, tedy zaměstnance nemusí řídit. Jde o osobu, která je oprávněna při nepřítomnosti ředitele činit právní úkony jménem školy jako právnické osoby (např. uzavírat pracovní smlouvy, dohody o provedení práce, dávat zaměstnancům výpověď, rozhodovat ve správním řízení o přijetí či vyloučení žáka). U této funkce se nestanovují obvykle kompetence, zastupování je absolutní, v plném rozsahu, bez omezení. Zastupování je zpravidla trvalé, nebo je omezeno – například při dlouhodobé nepřítomnosti ředitele školy.

Zdroj: http://info.edu.cz/cs/node/28870

1. Specifika zástupce ředitele

1.1 Kontext

Zástupce ředitele je velice specifickou postavou ve struktuře školy. Z významu slova označujícího tuto postavu je patrné, že by měl někoho zastupovat, tedy fungovat místo někoho jiného . Je dobré se zkraje nechat vést právě tím původním významem, protože nás nasměruje správným směrem. Jde o člověka, který musí být schopen zastoupit svého ředitele, který musí být schopen vykonávat jeho práci, postihnout všechny jeho role. Bude samozřejmě záležet na velikosti školy, na její organizační struktuře, na rozdělení oblastí mezi jednotlivými pracovníky managementu konkrétní školy. Zástupce ředitele může být kdykoli postaven do situace, kdy bude muset rozhodnout jako osoba číslo jedna. I ředitel má přeci právo čerpat dovolenou, onemocnět či z jiných vážných důvodů nebýt ve škole přítomen. Bohužel není výjimečná situace, kdy dlouhodobá nemoc či nečekaný úraz v jednom okamžiku posune zástupce ředitele (či jednoho ze zástupců) ve škole úplně nahoru. Bylo by hloupé si to nepřipustit a nebýt (nejen) na tyto situace nachystán. Zástupce musí být připraven zastoupit ředitele v plném rozsahu činností v souladu se zřizovací listinou.

Doporučení četby

V tomto místě se nabízí doporučit spíše autora. Libanonsko-americký filozof a ekonom Nassim Nicholas Taleb je již i českému čtenáři známý jako autor tří úžasných knih – Černá labuť, Zrádná nahodilost a Antifragilita. Všechny spojuje myšlenka, že musíme v životě počítat s neočekávatelnými situacemi, které nelze předpovědět. Čím více si namyšlení politikové, ekonomové či akademici myslí, že to umějí, tím tvrdší je pád na zem. Stačí si připomenout léta 1929 či 1938 a vyjádření krátce před světovou hospodářskou krizí či II. světovou válkou, nehledě na krize v posledních letech či třeba okupovaný Krym. Proč knížku doporučit i zástupcům ředitelů? Aby si uvědomili a připustili, že mnohé v životě naplánovat nelze a je třeba být připraven na to, že výsledek může být úplně jiný. Právě ona černá labuť je úžasným symbolem. Před objevením Austrálie každý tvrdil, že labuť je pouze bílá – a přitom černé labutě plují na řece Swan v Perthu již tisíciletí.

Jeden z problémů může být způsoben právě nevyjasněním postavení zástupce ředitele. Chápeme tyto dva významy :

◾ zástupce s vlastní náplní práce samostatně přebírající část ředitelových kompetencí

◾ zástupce tvořící s ředitelem jeden tým bez strukturovaných kompetencí

Zástupce ředitele nemusí mít žádné manažerské vzdělání nejen před nástupem do své funkce, ale dokonce ani kdykoli během jejího výkonu. Bylo mnohokrát poukazováno, že ani ředitelské vzdělávání není v České republice legislativně správně vymezeno, neboť řediteli školy stačí podle platných předpisů nedostatečně dlouhý a strukturovaný kurz ukončený do dvou let od nástupu do funkce (Lhotková, Trojan, Kitzberger, 2012). Zástupce ředitele tedy nemusí být na výkon funkce vůbec vybaven ani po teoretické, ani po praktické stránce. Je možno připustit, že není zejména na počátku výkonu funkce zatížen vzdělávací povinností, ale nepřipravený zástupce může škole a jejímu řediteli přinést nepříjemná rozčarování.

Zástupce ředitele by měl být schopen za nepřítomnosti lídra, tedy ředitele školy, udržovat organizaci v bezchybném chodu směřujícím k naplňování sdílené vize za optimálního využití dostupných zdrojů lidských, finančních, materiálních, prostorových a jiných.

Zástupce ředitele by se mohl stát jakýmsi mezistupněm ve vývoji ředitele školy. Dokonce ani připravovaný kariérový systém ředitele s touto funkcí speciálně nepočítá. Autor publikace je přesvědčen, že rozšíření kariérového vývoje o stupeň zástupce ředitele by bylo přínosné.

V debatách o zavedení povinného „zástupcovského“ stupně ve vývoji ředitelské kariéry zvítězil argument, že by byly znevýhodněny některé skupiny pracovníků, např. z malých či mateřských škol. Stále stojí za úvahu, zdali by i v těchto případech neměla být požadována řídicí praxe, např. alespoň na úrovni středního managementu školy.

Zástupcem se může člověk stát prakticky ze dne na den. Je správné, že rozhodnutí, koho jmenuje svým zástupcem, má stále ředitel školy. 2 Jeho bude zastupovat, s ním bude tvořit vrcholný manažerský tým a z tohoto důvodu je obtížné delegovat kompetenci výběru na někoho jiného, např. na zřizovatele. Pokud ovšem domyslíme tuto situaci, může se stát zástupcem ředitele člověk s velice malou pedagogickou praxí a je zarážející, že na tak důležitou postavu ve škole nepamatují základní právní předpisy ve větší míře, než je tomu dosud. V této chvíli odkážu na kapitolu věnovanou legislativnímu vymezení.

K zamyšlení

V prezidentských politických systémech je budoucí viceprezident součástí volební kampaně. Je tedy předem zcela jasné, kdo bude s prezidentem tvořit onen nejvyšší tandem, kdo jej bude doplňovat a kdo bude stát v čele země v případě nenadálé (však jistě zcela reálné) události. Byla to někdy osoba viceprezidenta, která pomohla volby vyhrát, nebo naopak byla možnou příčinou volebního neúspěchu. Je na zvážení, zdali by neměl ředitel u konkurzu objasnit, podle jakých kritérií si vybere svého či své zástupce, popř. je přímo pojmenovat. Bohužel současné politické ovlivňování konkurzů tuto navrhovanou praxi komplikuje, ale je to vždy na škodu věci. Jistě by bylo namístě hrát v tak vážné chvíli s otevřenými kartami z obou stran.

1.2 Teoretické ukotvení

Tradičním způsobem (např. Veteška, Tureckiová, 2008) můžeme rozdělovat role na tři základní. Role lídra, manažera a vykonavatele procesu by měla být personálně oddělena, neboť se jedná o oblast jiných odpovědností, náplní a celkového kontextu. Osoby reprezentující jednotlivé role se věnují jiným činnostem, jde o jinou práci a jiný pohled na věc. Následující pyramida zachycuje jednotlivé úrovně a jejich vzájemnou hierarchii.

Obr. 1 Jednotlivé úrovně rolí a jejich hierarchie

Ve větších organizacích, zejména mimo oblast školství, jsou tyto role odděleny a vykonávány různými pracovníky.

Na nejvyšším patře pomyslné pyramidy můžeme vidět lídra . Osobu, která přináší vize, nastavuje strategie a dlouhodobé plány, formuluje strategické cíle, zkrátka vidí skutečně velice daleko. Každá organizace potřebuje co možná nejlepší zajištění této role, ačkoli se někdy může zdát, že nelze v turbulentní době správně budoucnost odhadnout. Zejména v současné době lze cítit právě u ředitelů škol obrovské znejistění směrem k budoucnosti dané různými faktory, a tím pádem snižující se ochotu strategicky uvažovat.

Lídr je člověk s vizí a schopnostmi k podání věcí tak, aby motivoval. Vyhledává nové příležitosti a zdroje.

V prostředním patře je uvedena role manažera . Pojmy manažer a lídr nejsou synonymní, jak se to může někdy zdát. Manažer má jinou úlohu a pochopitelně musí být vybaven jinými kompetencemi. Jeho základní úlohou je kontinuální přenášení vizí a myšlenek lídra přímo do organizace. Musí zajišťovat každodenní chod v souladu se základními manažerskými funkcemi, správně komunikovat s lídrem i s celým svým týmem, vyhodnocovat stav cesty a přinášet nahoru lídrovi reflexe a impulsy. Jde o velice komplikovanou a důležitou roli, jedná se o plastický prostor neustálých změn a interakcí. Znovu připomínám, že role lídra a manažera není totéž, každý se pohybuje v jiné časové rovině. Lídr ve vzdálené budoucnosti, manažer v přítomnosti, popř. budoucnosti poměrně blízké.

Dobrý manažer využívá stávající možnosti a zdroje, řídí organizaci jako bezchybný mechanismus.

Vykonavatel procesu proměňuje vstupy na výstupy. Nemusí se jednat o jednoduché manuální činnosti, v našem případě může jít např. o přímou pedagogickou práci, o zajištění edukačního procesu v jednotlivých vyučovacích hodinách. Rozdělení rolí není pochopitelně tak jednoznačně černobílé, učitel musí umět řídit svěřenou třídu, popř. vést svoje žáky, ale pro základní pochopení budeme pracovat s uvedeným rozdělením.

Je jasně patrno, že se role překrývají a již z povahy takto nastaveného systému se musí vedoucí pracovník školy dostávat do každodenního pnutí. Z uvedeného rozdělení vyplývá, že zástupce ředitele bude při výkonu svojí funkce nejvíce manažerem. Pro úplnost uvádíme, že nyní máme na mysli pouze tu tzv. zástupcovskou část. Zástupce ředitele školy je v podobném postavení jako ředitel školy. Tedy v okamžiku změn rolí během jednoho pracovního dne a výkonu přímé vyučovací povinnosti. Vykonává-li ovšem zrovna práci zástupce, jde nejvíce o pojetí manažerské.

Obr. 2 Provázání základních rolí

Úkolem manažera je přenos a naplnění myšlenek lídra dovnitř organizace. Musí jít o člověka, který dokáže řídit lidi, který dokáže zprostředkovávat informace mezi lídrem (tedy ředitelem školy) a jednotlivými pracovníky. Zprostředkovávání a tok informací musí být obousměrný proces, v tomto je funkce zástupce ředitele výjimečná. Musí jít o člověka, který přetaví myšlenky ředitele do podoby pokynů či příkazů pro jednotlivé učitele. S těmito myšlenkami se pochopitelně musí umět sám ztotožnit, a navíc je musí umět rozvinout odpovídajícím směrem. Opačným směrem jdou informace od učitelů či jiných pracovníků školy k řediteli. Z tohoto důvodu je někdy označována práce zástupce „jako život mezi mlýnskými kameny“, tvořenými ředitelem školy a ostatními pracovníky. Zástupce ředitele proto musí být nejen komunikativní osobnost, ale musí mít vysokou míru organizačních schopností, musí zvládat jednání s lidmi a oboustrannou argumentaci.

Při rozhovorech s pedagogickými pracovníky jsem často slýchal jednu věc. Zástupce ředitele musí mít nezpochybnitelnou autoritu, musí se umět postavit za členy sboru a odhadnout chvíli, kdy je správné řediteli předložit myšlenku přicházející zdola. Ideální je takový stav, kdy zástupce považují za svého spojence ředitel i pracovníci školy. V tom případě bude zástupce skutečným svorníkem a spojovatelem.

Během přípravy této publikace bylo provedeno výzkumné šetření mezi zástupci ředitelů v České republice, jehož výsledky byly zakomponovány do publikace. Nyní bude uveden dílčí výsledek z výzkumné sondy:

Tlumicí nárazník, můstek mezi učiteli a ředitelem, multifunkční osoba, nejnáročnější pozice na škole, stínová postava ředitele, klíčová role, největší chudák ve škole, školní důvěrník (výchovný poradce pro dospělé), první nárazník, nejlepší pozice ve škole (minimální odpovědnost, nadstandardní ohodnocení, doživotní funkce, neporovnatelné s ředitelem), pilíř mezi zaměstnanci ve škole, nese hlavní tíhu a má přitom neúměrně veliký úvazek, musí být schopen věnovat se pedagogickým záležitostem (výborný pedagog), potřebné vzdělání předem, schopnost „udržet tajemství“ na obě strany, musí být ve škole přítomen, tato funkce není doceněna, stavební kámen školy i opěrná zeď pro ředitele, nevděčná role pro případ neúspěchu, síto mezi požadavky podřízených a rozhodnutími ředitele, nedisponuje účinnými nástroji, dobrá průprava na pozici ředitele školy, nesmí mít problém vyrovnat se se skutečností, že je druhý, na rozdíl od ředitelů se běžně nepotkávají (porady ředitelů), a nemohou si tak sdělovat zkušenosti. Krásnou výjimku tvoří klub zástupců v Hradci Králové, bude o něm ještě řeč.

Není bez zajímavosti rozvinout poslední myšlenku formulovanou jedním z respondentů výzkumu. Zástupci ředitele se skutečně nescházejí na poradách, neexistují pro ně speciální vzdělávací programy, nemívají možnost poznat jiné školy a jiné kolegy stojící na stejném místě školní hierarchie. V odborné literatuře bývá popisována osamělost ředitele školy, však tento faktor může paradoxně ovlivňovat ve veliké míře i činnost zástupce ředitele. Právě pro svoje popisované postavení prostředníka, který ovšem nemá tolik možností jako ředitel kompenzovat negativní stránku práce mimo školu. Ve srovnání s ředitelem školy je jeho zástupce prakticky neustále přítomen, zodpovídaje za provoz školy, za rozvrh a jeho změny, tedy za každodenní naplňování školního vzdělávacího programu. V tomto úhlu pohledu je osobou stojící na vrcholu pyramidy edukačního působení (Trojan, 2014).

V okamžiku, kdy se ředitel rozhoduje o osobě zástupce ředitele, by si měl klást následující otázky:

a) Bude mne tento zástupce schopen zastoupit v případě potřeby v plné šíři včetně jednání mimo školu (např. se zřizovatelem či rodiči)?

b) Jaké pravomoci jsem ochoten předat svému zástupci?

c) Bude náš manažerský tým vyvážený po všech stránkách? Osobnostní, sociální, spolupráce s lidmi?

d) Jak tuto osobu přijme pedagogický sbor, žáci a rodiče?

V následujících řádcích se budeme jednotlivým otázkám věnovat podrobněji:

ad a) Je správné, pokud si tuto otázku bude klást ředitel školy hned na počátku, kdy se zdá zbytečná. Není tomu tak. Čím lépe bude vrcholný manažerský tým připraven na komplikace dlouhodobé nemoci či jiného důvodu, tím lépe dokáže svoji připravenost. Z tohoto důvodu by mělo být zváženo vzdělání, délka pedagogické praxe, zkušenosti, komunikační schopnosti, a zejména odborné vybavení pro řízení celé školy. Pokud vezmeme v úvahu zkušenosti studentů oboru školský management, přibývá ředitelů škol, kteří doporučují svým zástupcům tento obor vystudovat, popř. to po nich přímo vyžadují jako podmínku nástupu do funkce. Jako minimum lze připustit, aby budoucí zástupce měl vystudováno studium pro ředitele školy v délce 100 hodin, ovšem spíše jako přechodné provizorní řešení.

Lze namítnout, že některé oblasti ředitel nemůže delegovat. Často se uvádí ekonomika, přijímání nových pracovníků a ukončování pracovních poměrů, vážná rozhodnutí ohledně ŠVP a tak dále. Jistě zůstává ve hře i zřizovatel školy, který může pomoci. Je zcela jisté, že v okamžiku dlouhodobé nemoci ředitele by čas utíkal mnohem rychleji a zástupce ředitele by musel schválit finanční operaci, podepsat smlouvu s novým učitelem, udělit výchovné opatření. Při vší úctě k mnoha zástupcům, tyto kompetence skutečně nemůže mít člověk sotva opustivší vysokou školu, člověk neprošedší funkcí třídního učitele, výchovného poradce či středního managementu. Podcenění této oblasti může zcela jistě vážně ohrozit školu!

Doporučení četby

Sáhněte prosím za dlouhých večerů po čemkoli od Františka Koukolíka. A je to hezká řádka publikací – namátkou Vzpoura deprivantů, Lidský mozek, Mocenská posedlost či Kniha o Evě a Adamovi. Vždy jde o přínosné čtení plné poučení, přímého pojmenování. Zaručuji, že budete mít skutečně hodně dlouho o čem přemýšlet.

Bude schopen zástupce ředitele jednat s partnery mimo školu? Jednání se zřizovatelem mohou být specifická a je třeba veliké diplomacie, která je často běžnému učiteli skryta. Stejně tak jednání s rodiči jako důležitými zákazníky školy. Jsou to rodiče, kteří jsou zejména u mladších žáků rozhodujícím faktorem výběru konkrétní školy. Proto jednání s nimi ve všech fázích spolupráce (výběr školy, nástup do školy, průběh vzdělávání, ukončení spolupráce, etapa po absolvování jejich dítěte) musí být vedena korektně, profesionálně a v zájmu všech zainteresovaných stran.

Citlivou otázkou v této oblasti se stává důsledek svobodné volby školy, tedy absolutního práva rodiče rozhodnout o tom, do které školy bude chodit jejich dítě. Jedná se jistě o zásadní politicko-filozofické východisko, které určuje názor, kdo má rozhodnout o tom, do které školy bude dítě chodit. Zdali je správný názor rodičovský (jak je tomu prakticky neomezeně u nás), zdali je správné teritoriální spádové rozdělování žáků nebo zdali je možná kombinace obou variant. U všech variant najdeme výhody, stejně jako úskalí a nebezpečenství.

Co vlastně vedlo ředitele k této volbě? To ví jistě jen on sám, ale měl by být schopen sám sobě přesvědčivě sdělit, jaké měl pohnutky. Rozumíme situaci malých škol, popř. krizových chvil, kdy příliš není z koho vybírat. Potom by měl ředitel zcela otevřeně tuto skutečnost vyjádřit a stanovit dobu, na kterou jmenuje současného zástupce a dokdy se bude rozhodovat o prodloužení či o změně.

Ředitel musí mít důvěru ve svého zástupce, ovšem mnohokrát se v praxi ukázala záludnost výběru z řad blízkých kamarádů. I v případě velice úzké spolupráce budou vždy rozděleny kompetence, přesně stanovena odpovědnost. V případě kolektivní odpovědnosti to totiž znamená, že nikdo nezodpovídá za nic! Ředitelem tedy musí být zodpovězena otázka, zdali svému zástupci bude umět sdělit nepříjemnou věc, poručit mu něco udělat, popřípadě rozhodnout proti jeho stanovisku v případě, že bude potřeba rázného a rychlého rozhodnutí ve chvíli, kdy není čas na dlouhá projednávání a zvažování kladů a záporů jednotlivých řešení.

ad b) Je častou chybou vedoucích pracovníků, ředitele nevyjímaje, že jsou přesvědčeni o tom, jak vše zvládnou nejlépe sami. Nejsou ochotni delegovat, předat kompletní oblast odpovědnosti svému podřízenému. Často to vede k přetížení, vyhoření, nezvládání všech činností, a nakonec k profesním i osobnostním problémům. Z tohoto důvodu musí být ředitel školy ochoten připustit, že dá svému zástupci na starosti konkrétní oblasti, za něž mu bude zcela odpovídat. Řediteli se tím uvolní ruce i hlava.

Jak bylo dříve uvedeno, rozdělení pravomocí je v kompetenci ředitele. Jasným dokladem je rozmanitost pojetí funkce zástupce. Doporučuji řediteli tuto volnost využít a nesvazovat se letitým zvykovým právem. Zcela jistě může být ředitel nedostižný v některé oblasti činnosti, a naopak se očekávatelně najde oblast, kterou by konkrétní zástupce neuměl, nechtěl či nemohl dělat naplno. Jen je nutné si to umět sdělit, poznat to a správně se rozhodnout!

ad c) Ředitel a jeho zástupce či zástupci budou tvořit vrcholný manažerský tým. Musí zcela jistě jít o tým, pokud možno vyvážený po všech stránkách. Citlivé jsou zejména oblasti osobnostní a sociální.

Není účelné, aby byl tým složen ze dvou vizionářů. To by se v očích jejich týmu vznášeli v oblacích a školu nechali hluboko pod sebou. Vize a projektování budoucnosti je nezbytnou činností managementu, však bude-li jeden z týmu typický vizionář, měl by být druhý raději zemitě, prakticky orientován. Bude-li jeden z týmu filozof a umělec, měl by být druhý spíše pragmatický matematik. Bude-li jeden z týmu puntičkářský ve vztahu k sobě i k lidem, měl by být druhý rozumně velkorysý a schopný nadhledu. Bude-li jeden z týmu cholerik, neměl by k sobě brát člověka osobnostně stejně vybaveného. Bude-li jeden z týmu spíše striktní v jednání s druhými lidmi, měla by u druhého člověka převažovat empatie, pochopení a klid.

Doporučení četby

Na přečtení knížky Kam zmizel můj sýr nebudete potřebovat příliš mnoho času a přitom vám zůstane v hlavě velmi dlouhou dobu. Podobenství o tom, jak dva lidé a dvě myši chodili užívat dobrého sýra, se zdá jednoznačné a průhledné. Ovšem jen do té doby, než sýr jednoho dne zmizí a my můžeme sledovat reakce zúčastněných. Přicházíme na to, co je vlastně myšleno tím sýrem a jak různě mohou lidé (i myšky) reagovat na jeho zmizení – od rychlé reakce po neustálé obviňování okolí. Už jste v tom něco poznali? Tak rychle sáhněte po knížce, jistě vás osloví.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Zástupce ředitele aneb Život mezi mlýnskými kameny.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.