Vzor citace: ŠUSTROVÁ, D., BOROVIČKA, P., HOLÝ, J. Katastr nemovitostí. Praha: Wolters Kluwer ČR, a. s., 2016, 380 s.

Právní stav publikace je k 1. 1. 2016.

© JUDr. Daniela Šustrová, Mgr. Petr Borovička, Ing. Bc. Jaroslav Holý, 2016

ISBN 978-80-7552-024-1 (brož.)

ISBN 978-80-7552-025-8 (e-pub)

www.wolterskluwer.cz

O AUTORECH

JUDr. Daniela Šustrová

Vystudovala Právnickou fakultu Univerzity Karlovy v Praze (1990) a doktorát zde získala v roce 2001. Od roku 2005 je ředitelkou kanceláře ředitele Katastrálního úřadu pro hlavní město Prahu. Dlouhodobě se věnuje problematice katastru nemovitostí, publikační a lektorské činnosti. V současné době přednáší na katedře občanského práva a pracovního práva a katedře správního práva a správní vědy Právnické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci a na katedře soukromého práva vysoké školy CEVRO INSTITUT v Praze. Je členkou Unie podnikových právníků a v roce 2013 získala ocenění Podnikový právník 2013 v kategorii Právo nemovitostí.

Mgr. Petr Borovička

Vystudoval Právnickou fakultu Masarykovy univerzity v Brně (2008). Praktické zkušenosti získal během působení v advokacii a na Katastrálním úřadě pro Jihočeský kraj, Katastrální pracoviště České Budějovice. V současnosti je inspektorem Zeměměřického a katastrálního inspektorátu v Praze. Dlouhodobě se věnuje oblasti práva nemovitostí a práva informačních technologií.

Ing. Bc. Jaroslav Holý

Vystudoval obor geodézie a kartografie na Fakultě stavební ČVUT v Praze (2005) a obor právní vztahy k nemovitostem na Právnické fakultě Masarykovy univerzity v Brně (2009). Pracuje na Katastrálním úřadě pro hlavní město Prahu, od roku 2011 jako vedoucí oddělení metodiky a kontroly. Je držitelem úředního oprávnění pro ověřování výsledků zeměměřických činností v rozsahu podle § 13 odst. 1 písm. a) zák. o zeměměřictví.

SEZNAM POUŽITÝCH ZKRATEK^1

ABGB

císařský patent č. 946/1811 Sb. z. s., obecný zákoník občanský

daňový řád

zákon č. 280/2009 Sb., daňový řád

energetický zákon

zákon č. 458/2000 Sb., o podmínkách podnikání a o výkonu státní správy v energetických odvětvích a o změně některých zákonů (energetický zákon)

exekuční řád

zákon č. 120/2001 Sb., o soudních exekutorech a exekuční činnosti (exekuční řád) a o změně dalších zákonů

insolvenční zákon

zákon č. 182/2006 Sb., o úpadku a způsobech jeho řešení (insolvenční zákon)

Jednací řád KÚ

Jednací řád katastrálního úřadu ze dne 27. 6. 2014, čj. ČÚZK-10162/2014-22

katastrální vyhláška

vyhláška č. 357/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální vyhláška)

katastrální zákon

zákon č. 256/2013 Sb., o katastru nemovitostí (katastrální zákon)

lázeňský zákon

zákon č. 164/2001 Sb., o přírodních léčivých zdrojích, zdrojích přírodních minerálních vod, přírodních léčebných lázních a lázeňských místech a o změně některých souvisejících zákonů (lázeňský zákon)

lesní zákon

zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon)

Návod pro obnovu

Návod pro obnovu katastrálního operátu a převod ze dne 30. ledna 2015, čj. ČÚZK-01500/2015-22

o. s. ř.

zákon č. 99/1963 Sb., občanský soudní řád

o. z. o.

císařský patent č. 946/1811 Sb. z. s., obecný zákoník občanský (německý všeobecný zákoník občanský)

obč. zák.

zákon č. 89/2012 Sb., občanský zákoník

obecní zřízení

zákon č. 128/2000 Sb., o obcích (obecní zřízení)

Pokyny ČÚZK č. 30

Pokyny č. 30 Českého úřadu zeměměřického a katastrálního ze dne 25. února 2004, čj. 6114/2003-22, k poskytování podkladů pro vyhotovení geometrických plánů a přebírání výsledků měření u geometrických plánů vyhotovených ve stanovených prostorech, ve kterých jsou podrobné body určovány v S-JTSK povinně

Pokyny ČÚZK č. 41

Pokyny č. 41 Českého úřadu zeměměřického a katastrálního ze dne 1. října 2012, čj. ČÚZK 26730/2012-22, pro zápis změny druhu pozemku a způsobu využití pozemku do katastru nemovitostí

Pokyny ČÚZK č. 45

Pokyny č. 45 Českého úřadu zeměměřického a katastrálního ze dne 20. prosince 2013, čj. ČÚZK 25639/2013-22, pro zápis nové stavby, zápis vlastnického práva k nové stavbě a zápis změny údajů o stavbě do katastru nemovitostí

s. ř. s.

zákon č. 150/2002 Sb., soudní řád správní

spr. řád

zákon č. 500/2004 Sb., správní řád

stavební zákon

zákon č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon)

tr. řád

zákon č. 141/1961 Sb., o trestním řízení soudním (trestní řád)

vodní zákon

zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon)

vyhláška č. 503/2006 Sb.

vyhláška č. 503/2006 Sb., o podrobnější úpravě územního rozhodování, územního opatření a stavebního řádu

vyhláška č. 359/2011 Sb.

vyhláška č. 359/2011 Sb., o základním registru územní identifikace, adres a nemovitostí

vyhláška č. 359/2013 Sb.

vyhláška č. 359/2013 Sb., o stanovení vzoru formuláře pro podání návrhu na zahájení řízení o povolení vkladu

vyhláška o poskytování údajů

vyhláška č. 358/2013 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí

z. i. s. i. f.

zákon č. 240/2013 Sb., o investičních společnostech a investičních fondech

z. m. p. s.

zákon č. 91/2012 Sb., o mezinárodním právu soukromém

zák. č. 141/1950 Sb.

zákon č. 141/1950 Sb., občanský zákoník (střední)

zák. č. 40/1964 Sb.

zákon č. 40/1964 Sb., občanský zákoník

zák. č. 172/1991 Sb.

zákon č. 172/1991 Sb., o přechodu některých věcí z majetku České republiky do vlastnictví obcí

zák. č. 359/1992 Sb.

zákon č. 359/1992 Sb., o zeměměřických a katastrálních orgánech

zák. č. 365/2000 Sb.

zákon č. 365/2000 Sb., o informačních systémech veřejné správy a o změně některých dalších zákonů

zák. č. 300/2008 Sb .

zákon č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů

zák. o el. podpisu

zákon č. 227/2000 Sb., o elektronickém podpisu a o změně některých dalších zákonů (zákon o elektronickém podpisu)

zák. o elektronických komunikacích

zákon č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích)

zák. o evidenci obyvatel

zákon č. 133/2000 Sb., o evidenci obyvatel a rodných číslech a o změně některých zákonů (zákon o evidenci obyvatel)

zák. o hl. m. Praze

zákon č. 131/2000 Sb., o hlavním městě Praze

zák. o ověřování

zákon č. 21/2006 Sb., o ověřování shody opisu nebo kopie s listinou a o ověřování pravosti podpisu a o změně některých zákonů (zákon o ověřování)

zák. o pozemkových úpravách

zákon č. 139/2002 Sb., o pozemkových úpravách a pozemkových úřadech a o změně zákona č. 229/1991 Sb., o úpravě vlastnických vztahů k půdě a jinému zemědělskému majetku

zák. o spr. poplatcích

zákon č. 634/2004 Sb., o správních poplatcích

zák. o vlastnictví bytů

zákon č. 72/1994 Sb., kterým se upravují některé spoluvlastnické vztahy k budovám a některé vlastnické vztahy k bytům a nebytovým prostorům a doplňují některé zákony (zákon o vlastnictví bytů), ve znění do 31. 12. 2013

zák. o vyvlastnění

zákon č. 184/2006 Sb., o odnětí nebo omezení vlastnického práva k pozemku nebo ke stavbě (zákon o vyvlastnění)

zák. o zákl. registrech

zákon č. 111/2009 Sb., o základních registrech

zák. o zeměměřictví

zákon č. 200/1994 Sb., o zeměměřictví a o změně a doplnění některých zákonů souvisejících s jeho zavedením

zákon o zápisech

zákon č. 265/1992 Sb., o zápisech vlastnických a jiných věcných práv k nemovitostem (zákon o zápisech)

živnostenský zákon

zákon č. 455/1991 Sb., o živnostenském podnikání (živnostenský zákon)

Další zkratky:

BPEJ

bonitovaná půdně ekologická jednotka

ČÚZK

Český úřad zeměměřický a katastrální

ISKN

informační systém katastru nemovitostí

KN

katastr nemovitostí

LV

list vlastnictví

NS

Nejvyšší soud

NSS

Nejvyšší správní soud

PK

pozemkový katastr

PPBP

podrobné polohové bodové pole

RÚIAN

Registr územní identifikace adres a nemovitostí

S-JTSK

souřadnicový systém Jednotné trigonometrické sítě katastrální

ÚZSVM

Úřad pro zastupování státu ve věcech majetkových

ZE

zjednodušená evidence

ZPMZ

záznam podrobného měření změn

1 Není-li uvedeno jinak, jsou předpisy v textu citovány ve znění pozdějších předpisů.

ÚVOD

S katastrem nemovitostí se během svého života nějakým způsobem setká každý. Vědomi si zájmu o katastrální problematiku, nejen v souvislosti s právní úpravou po 1. lednu 2014, předkládáme čtenářům knihu, která je jiná než ostatní.

Publikace není tradičním akademickým komentářem, neomezuje se na pouhé teoretické úvahy, nevymezuje se vůči názorovým oponentům a snaží se zbytečně neopakovat pasáže, které byly zpracovány již jinými autory v jiných dílech. Pravý opak je pravdou. Snahou nás autorů bylo předložit odborné i laické veřejnosti srozumitelný a čtivý návod pro použití katastru, který čtenáři umožní rychlou orientaci v katastrální problematice a usnadní jednání s katastrálními úřady. Tomu napomáhá uspořádání jednotlivých kapitol, které o materii pojednávají ve všech souvislostech a v návaznosti na vhodnou judikaturu. Uváděné příklady umožňují lepší pochopení podaného výkladu.

Kniha vznikala vlastní autorskou činností i v debatách nad určitými pasážemi, kdy se střetávaly názory různých odborností autorského kolektivu. V jednom jsme ale měli jasno od počátku, a sice v tom, že text doprovodíme ukázkami katastrálních zápisů na listech vlastnictví, různých výstupů poskytovaných z katastru či aktuální podoby aplikací, které jsou pro práci s katastrem k dispozici uživatelům internetu.

Každá autorská práce přináší rizika a v právu to platí dvojnásob. Názory se vyvíjejí, právní předpisy se mění někdy rychleji, než bychom si přáli, a není v silách autorů zajistit, aby některé pasáže textu nebyly časem překonány. S tím jsme v rámci autorského kolektivu smířeni a víme, že v dalším vydání zapracujeme novou judikaturu či znovu otevřeme již napsané.

Všem čtenářům přejeme, aby v knize našli něco nového, něco zajímavého a především mnoho užitečného.

Praha, leden 2016

Autoři

ČÁST PRVNÍ

ZEMĚMĚŘICKÉ A KATASTRÁLNÍ ORGÁNY

Zákonem č. 359/1992 Sb., o zeměměřických a katastrálních orgánech, v platném znění byl zřízen Český úřad zeměměřický a katastrální, Zeměměřický úřad, zeměměřické a katastrální inspektoráty a katastrální úřady. O resortu zeměměřictví a katastru více na www.cuzk.cz.

Český úřad zeměměřický a katastrální (ČÚZK)

Český úřad zeměměřický a katastrální je ústředním správním úřadem zeměměřictví a katastru nemovitostí České republiky. Sídlí v Praze a v jeho čele stojí předseda. Do jeho působnosti spadají činnosti uvedené v § 3 zák. č. 359/1992 Sb.

Zeměměřický úřad (ZÚ)

Zeměměřický úřad je jiným správním úřadem zeměměřictví s celostátní působností se sídlem v Praze. Do jeho působnosti spadají činnosti uvedené v § 3a zák. č. 359/1992 Sb.

Zeměměřické a katastrální inspektoráty (ZKI)

Zeměměřické a katastrální inspektoráty jsou jinými správními úřady pro zeměměřictví a katastr nemovitostí České republiky.

Zeměměřický a katastrální inspektorát v Brně vykonává působnost pro územní obvody Jihomoravského kraje, Kraje Vysočina a Zlínského kraje. Zeměměřický a katastrální inspektorát v Českých Budějovicích vykonává působnost pro územní obvod Jihočeského kraje. Zeměměřický a katastrální inspektorát v Liberci vykonává působnost pro územní obvody Libereckého kraje a Ústeckého kraje. Zeměměřický a katastrální inspektorát v Opavě vykonává působnost pro územní obvody Olomouckého kraje a Moravskoslezského kraje. Zeměměřický a katastrální inspektorát v Pardubicích vykonává působnost pro územní obvody Pardubického kraje a Královéhradeckého kraje. Zeměměřický a katastrální inspektorát v Plzni vykonává působnost pro územní obvody Plzeňského kraje a Karlovarského kraje a Zeměměřický a katastrální inspektorát v Praze vykonává působnost pro územní obvody hlavního města Prahy a Středočeského kraje. Do působnosti inspektorátů spadají činnosti uvedené v § 4 zák. č. 359/1992 Sb.

Katastrální úřady (KÚ)

Katastrální úřady jsou jiné správní úřady pro zeměměřictví a katastr nemovitostí České republiky. Územní působnost katastrálních úřadů je krajská a sídlo katastrálního úřadu je v krajském městě s výjimkou Katastrálního úřadu pro Moravskoslezský kraj, který sídlí v Opavě. Katastrální úřad pro hlavní město Prahu má územní působnost pro hlavní město Prahu a sídlí v Praze.

Katastrální pracoviště (KP) jsou vnitřními organizačními jednotkami katastrálních úřadů a jejich názvy, sídla a územní obvody, ve kterých vykonávají působnost příslušného katastrálního úřadu, zveřejňuje Český úřad zeměměřický a katastrální ve Sbírce zákonů.

Do působnosti katastrálních úřadů patří činnosti uvedené v § 5 odst. 1 zák. č. 359/1992 Sb.

Tabulka č. 1: Organizační schéma resortu zeměměřictví a katastru

Výzkumný ústav geodetický, topografický a kartografický, v.v.i.

Do struktury resortu zeměměřictví a katastru patří též Výzkumný ústav geodetický, topografický a kartografický, který je veřejnou výzkumnou institucí (v.v.i.). Byl zřízen 1. ledna 2007 zřizovací listinou ČÚZK čj. 2700/2006-22 ze dne 13. června 2006. Posláním ústavu je aplikovaný a základní výzkum v oboru geodézie, zeměměřictví a katastru, vývoj a testování nových metodik, postupů a programových prostředků a odborné konzultace v následujících oblastech: geodézie a geodynamika včetně mezinárodních vědeckých služeb, inženýrská geodézie, tvorba a vedení KN, tvorba a údržba mapových děl, výzkum a vývoj Informačního systému zeměměřictví a katastru, vývoj a výroba speciálních pomůcek, zařízení a měřicích systémů pro geodézii a kartografii, aktivity ve státní standardizaci a metrologii v oblasti zeměměřictví a katastru, autorizované metrologické středisko, akreditovaná kalibrační laboratoř, akreditovaná vzdělávací instituce, odvětvové informační středisko včetně Zeměměřické knihovny. Více na www.vugtk.cz.

ČÁST DRUHÁ

KATASTR NEMOVITOSTÍ

Pojem katastr nemovitostí je vymezen v úvodním ustanovení katastrálního zákona, a to prostřednictvím svého obsahu. Katastr nemovitostí je veřejný seznam, který obsahuje soubor údajů o nemovitých věcech vymezených katastrálním zákonem zahrnující jejich soupis, popis, jejich geometrické a polohové určení a zápis práv k těmto nemovitostem. V § 1 katastrálního zákona se zavádí dvě legislativní zkratky a sice „katastr“ pro katastr nemovitostí a „nemovitost“ pro nemovitou věc. Katastr je typickým veřejným seznamem (veřejnoprávní soupis věcí – nemovitostí) a každému je umožněno do něj nahlížet bez nutnosti prokazování právního zájmu (podrobně v části čtrnácté Poskytování údajů z katastru nemovitostí).

Katastr je zdrojem informací, které slouží k ochraně práv k nemovitostem, pro účely daní, poplatků a jiných obdobných peněžitých plnění, k ochraně životního prostředí, k ochraně nerostného bohatství, k ochraně zájmů státní památkové péče, pro rozvoj území, k oceňování nemovitostí, pro účely vědecké, hospodářské a statistické a pro tvorbu dalších informačních systémů sloužících k uvedeným účelům.

V katastru se evidují:

■ Pozemky v podobě parcel (podrobně v části páté Pozemky v katastru nemovitostí),

■ Budovy, kterým se přiděluje číslo popisné nebo evidenční, pokud nejsou součástí pozemku nebo práva stavby, a budovy, kterým se číslo popisné ani evidenční nepřiděluje, pokud nejsou součástí pozemku ani práva stavby, jsou hlavní stavbou na pozemku a nejde o drobné stavby (podrobně v části šesté Stavby v katastru nemovitostí),

■ Jednotky vymezené podle občanského zákoníku a jednotky vymezené podle zákona o vlastnictví bytů (podrobně v části sedmé, kapitole I.4.19 Bytové spoluvlastnictví),

■ Právo stavby (podrobně v části sedmé, kapitole I.4.2 Právo stavby),

■ Nemovitosti, o nichž to stanoví jiný právní předpis.

Obsah katastru je uspořádán v katastrálních operátech podle katastrálních území (katastrálním územím se rozumí technická jednotka, kterou tvoří místopisně uzavřený a v katastru společně evidovaný soubor nemovitostí). Katastrální operát tvoří:

■ soubor geodetických informací, který zahrnuje katastrální mapu a její číselné vyjádření (podrobně v části desáté Katastrální mapa),

■ soubor popisných informací (podrobně v části třetí Výpis z katastru nemovitostí),

■ dokumentace výsledků šetření a měření pro vedení a obnovu souboru geodetických informací, včetně místního a pomístního názvosloví,

■ sbírka listin, která obsahuje rozhodnutí orgánů veřejné moci, smlouvy a jiné listiny, na jejichž podkladě byl proveden zápis do katastru, úplná znění prohlášení vlastníka domu a dohody spoluvlastníků o správě nemovitosti,

■ protokoly o vkladech, záznamech, poznámkách, dalších zápisech, opravách chyb, námitkách proti obnovenému katastrálnímu operátu, výsledcích revize katastru a záznamech pro další řízení (podrobně v části třinácté Protokoly vedené v řízeních).

ČÁST TŘETÍ

VÝPIS Z KATASTRU NEMOVITOSTÍ

Katastr nemovitostí vedením katastrálních údajů plní svou evidenční funkci. K ní přistupuje ještě funkce informační – a vzhledem k tomu, že je katastr nemovitostí veřejným seznamem, může do něj za určitých podmínek 2 veřejnost nahlížet, požadovat informace o katastrálních údajích, jakož i vyhotovení písemných výstupů. Nejtypičtějším výstupem ze souboru popisných informací je výpis z katastru nemovitostí. Výpisem z katastru nemovitostí se podle § 6 odst. 3 vyhlášky o poskytování údajů rozumí na tiskopisu ČÚZK vyhotovený výčet nemovitostí vlastníka (spoluvlastníků) nebo oprávněného z dalšího práva příslušejícího k listu vlastnictví, s údaji o právech a s dalšími údaji katastru podle katastrální vyhlášky, nebo výčet údajů o nemovitosti s vymezenými jednotkami podle zákona o vlastnictví bytů nebo občanského zákoníku.

Podoba tohoto výpisu je katastrálními předpisy pevně zakotvena, protože poskytuje relevantní informace důležité zejména pro praktické uplatnění principu materiální publicity, tak jak je vymezen v § 984 obč. zák. – to je vyjádřeno i v § 55 odst. 2 katastrálního zákona, dle kterého jsou výpisy z katastrálního operátu, vyhotovené katastrálním úřadem ve formě stanovené prováděcím právním předpisem, veřejnými listinami prokazujícími stav evidovaný v katastru k okamžiku, který je na nich uveden.

Výpisem je možné od okamžiku jeho vydání kdykoliv v budoucnu prokázat stav, který byl v katastru nemovitostí evidován v okamžiku uvedeném na výpisu, přičemž doba trvání platnosti výpisu není právními předpisy nijak omezena. Stav evidovaný v katastru k okamžiku uvedenému na výpisu se ale samozřejmě může lišit od stavu evidovaného v okamžiku následného využití výpisu (při jednání s úřady, bankami apod.), a to tím pravděpodobněji, čím delší časový úsek od vydání výpisu uplynul. Jednoduše řečeno, již vteřinu po vydání výpisu může být proveden zápis, kterým se evidovaný stav může i velmi podstatně změnit – vlastník nemovitost převede na jinou osobu, zatíží ji zástavním právem atd. I proto se lze setkat např. s požadavky bank, které pro poskytnutí hypotečního úvěru vyžadují výpis „ne starší než 3 měsíce“ a podobně.

O poskytnutí výpisu může kdokoli požádat katastrální úřad ústně při osobní návštěvě, bez prokazování svojí totožnosti, případně je možné podat i písemnou žádost na podatelnu katastrálního úřadu. Výpis z katastru nemovitosti poskytne kterýkoliv katastrální úřad z území celé České republiky. Výpis lze získat též na kontaktních místech Czech POINT 3 nebo v elektronické podobě dálkovým přístupem, případně prostřednictvím aplikace Nahlížení do KN ( http://nahlizenidokn.cuzk.cz /).

V žádosti o výpis se uvede předmět žádosti, název obce a katastrálního území s označením předmětu žádosti, a to identifikací vlastníka nebo jiného oprávněného, parcelním číslem pozemku v katastru nebo ve zjednodušené evidenci, popisným nebo evidenčním číslem budovy (s uvedením části obce v případě, že je obec členěna na části, které mají samostatné číslování domů), číslem jednotky, popřípadě číslem listu vlastnictví, a to tak, aby rozsah požadovaných výstupů byl nepochybný. V případě pochybností vyzve katastrální úřad žadatele k doplnění žádosti. Při osobní žádosti zákazník sdělí příslušnému pracovníku katastrálního úřadu tyto údaje ústně.

Výpis může být podle § 6 odst. 4 vyhlášky o poskytování údajů vyhotoven jako úplný (týká se všech nemovitostí na konkrétním listu vlastnictví), nebo částečný, pokud žadatel požádal o informace pouze některých nemovitostí, a v takovém výpisu jsou pak uvedeny pouze údaje o právech, vztahující se jen k vybraným nemovitostem.

V souvislosti s převzetím výpisu uhradí žadatel katastrálnímu úřadu za jeho vydání správní poplatek, a to zpravidla v hotovosti. Má-li být výpis zaslán na adresu sdělenou v písemné žádosti, je podmínkou tohoto zaslání předchozí úhrada správního poplatku, a to zpravidla bezhotovostním převodem na účet katastrálního úřadu.

Katastrální úřady výpis poskytují za úplatu, jejíž výše podle položky 119 písm. a) sazebníku zák. o spr. poplatcích činí 100 Kč za každých i jen započatých 20 měrných jednotek v rámci jednoho katastrálního území, přičemž měrnou jednotkou se rozumí parcela, budova včetně rozestavěné, byt a nebytový prostor, včetně rozestavěných, jsou-li evidované v katastru nemovitostí. Jinými slovy za výpis poskytnutý katastrálním úřadem zaplatí žadatel zpravidla 100 Kč, není-li na něm vedeno více než 20 nemovitostí.

Úplata za výpis poskytnutý dálkovým přístupem činí podle položky 4001 přílohy č. 4 vyhlášky o poskytování údajů 50 Kč za každou i jen započatou stránku formátu A4, přičemž maximální výše úplaty za jeden výpis je stanovena částkou 1 000 Kč. Obdobně je účtován i výpis koupený prostřednictvím aplikace http://nahlizenidokn.cuzk.cz /.

Současně s výpisem vyhotoví podle § 6 odst. 7 vyhlášky o poskytování údajů katastrální úřad na žádost jeho kopii, kterou označí slovem „Kopie“. Na kopii se dále uvede datum vyhotovení, číslo řízení o poskytnutí údajů z katastru, jméno a příjmení zaměstnance katastrálního úřadu, který kopii vyhotovil, a jeho podpis. Kopie se opatří kolkem v odpovídající hodnotě nebo doložkou o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku a opatří se otiskem razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem. Vydání prvé a další kopie výpisu pořízené při vydání jeho originálu podléhá podle písm. f) položky 119 sazebníku zák. o spr. poplatcích úhradě správního poplatku ve výši 30 Kč za každou i jen započatou stránku formátu A4.

Obsah výpisu

Výpis je strukturován do několika hlavních částí – každá stránka výpisu obsahuje záhlaví a zápatí, další část obsahuje samotné informace listu vlastnictví a v závěru výpisu se uvádí datum a čas vyhotovení, číslo řízení o poskytnutí údajů z katastru (např. PU-1234/2015-111), otisk razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem, jméno a příjmení zaměstnance katastrálního úřadu, který výpis vyhotovil, a jeho podpis. K těmto údajům se vylepí kolek nebo se připojí doložka o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku (§ 6 odst. 2 vyhlášky o poskytování údajů).

Záhlaví

Záhlaví obsahuje označení, že se jedná o „Výpis z katastru nemovitostí“, a dále údaje o datu, hodině a minutě, ke kterým výpis z katastru nemovitostí prokazuje stav evidovaný v katastru. Výpis z katastru nemovitostí lze na žádost vyhotovit i zpětně k okamžiku v minulosti. Na konci výpisu se uvádí datum a čas jeho vyhotovení, a pokud se tento okamžik neshoduje s okamžikem uvedeným v záhlaví, ke kterému výpis prokazuje stav evidovaný v katastru, znamená to, že výpis byl katastrálním úřadem vyhotoven se zpětnou platností.

Záhlaví obsahuje také kód a název okresu, obce i katastrálního území, v rámci kterého je list vlastnictví veden, a dále i číslo tohoto listu vlastnictví. Informace o druhu číslování parcel sděluje, jestli „V kat. území jsou pozemky vedeny v jedné číselné řadě“ společně pro pozemkové i stavební parcely, nebo „V kat. území jsou pozemky vedeny ve dvou číselných řadách (St. = stavební parcela)“ zvlášť pro pozemkové parcely a zvlášť pro parcely stavební.

Obrázek č. 1: Ukázka záhlaví výpisu z katastru nemovitostí

Zápatí

V zápatí výpisu je uvedena informace o tom, který katastrální úřad a katastrální pracoviště vykonává státní správu katastru nemovitostí v územním obvodu, ve kterém jsou dotčené nemovitosti (včetně jeho třímístného číselného kódu). Je zde také uvedeno číslo stránky výpisu.

Obrázek č. 2: Ukázka zápatí výpisu z katastru nemovitostí

List vlastnictví

Hlavní část výpisu z katastru nemovitostí tvoří stav listu vlastnictví tak, jak je, popř. byl, evidovaný v katastru k vyžádanému datu.

K tomu, aby mohl katastr nemovitostí efektivně plnit svou informační a evidenční funkci, musí být zabezpečen přehledný a strukturovaný způsob vedení katastrálních údajů, na základě kterého je následně zmíněný výpis vyhotoven. Katastrální předpisy pro tento účel poskytují katastrálním úřadům několik účinných nástrojů. Již tradičním instrumentem je v tomto ohledu list vlastnictví, pomocí kterého jsou údaje v katastrální databázi utříděny podle standardizovaných měřítek a pravidel. Tímto měřítkem je u nemovitostí „shodnost údajů o vlastnictví“. Slovy § 23 odst. 1 katastrální vyhlášky se jedná o evidenční jednotku, která se zakládá v rámci katastrálního území pro skupinu nemovitostí, ke kterým jsou evidovány shodné údaje o vlastnictví. Samostatný list vlastnictví se zakládá pro bytové spoluvlastnictví, pro vlastnictví jednotek, v případě duplicitního zápisu vlastnického práva, majetku ve svěřenském fondu a přídatného spoluvlastnictví.

Popis listu vlastnictví je v současné době upraven v § 23 katastrální vyhlášky. Člení se na části označené písmeny A, B, B1, C, D, E a F. Jednotlivé části jsou od sebe vždy odděleny vodorovnou dvojitou čarou.

I. Část A – Vlastník, jiný oprávněný

Část A je věnována subjektům, které mají vlastnický nebo obdobný právní vztah k nemovitosti evidované na listu vlastnictví. Obsahuje údaje o vlastníku či spoluvlastnících, údaje o subjektech oprávněných z práv odvozených od práva vlastnického, údaje o svěřenském správci a spravovaném svěřenském fondu, a dále spoluvlastnický podíl, popřípadě podíl, v jakém má oprávněný z odvozeného práva toto právo k nemovitostem. Zcela mimořádně mohou být v části A uvedeny nemovitosti a s nimi spojené spoluvlastnické podíly na nemovitosti uvedené v části B – je tomu tak v případě samostatného listu vlastnictví, který se zakládá pro podřízenou nemovitost nacházející se v přídatném spoluvlastnictví.

Odvozenými právy od práva vlastnického jsou zejména různá práva hospodaření s evidovanými nemovitostmi, jako je např. právo hospodaření s nemovitostmi, které jsou ve vlastnictví České republiky, správa svěřená jednotlivým městským částem k nemovitostem ve vlastnictví hlavního města Prahy apod. V takových případech je nutno na listu vlastnictví takovou okolnost taktéž vyznačit, neboť oprávnění, která mají hospodařící subjekty k předmětným nemovitostem, bývají poměrně široká – v případě pražských městských částí je např. v § 34 odst. 3 zák. o hl. m. Praze, výslovně stanoveno, že: „městské části vykonávají při nakládání se svěřeným majetkem hlavního města Prahy práva a povinnosti vlastníka v rozsahu vymezeném tímto zákonem a Statutem.“

Na konci části A je případně uvedeno, že se jedná o „Částečný výpis“.

Obrázek č. 3: Ukázka části A listu vlastnictví

II. Část B – Nemovitosti

Tato část listu vlastnictví obsahuje údaje o nemovitostech, které jsou předmětem práv označených v části A, a případně plomby vyznačené písmenem „P“ před označením nemovitosti, v případě, že je nemovitost dotčena změnou. Část B se dále vnitřně dělí na jednotlivé oddíly, v nichž jsou vždy nejprve vypsány všechny pozemky, dále stavby, práva stavby a v posledním oddílu pozemky ve zjednodušené evidenci. Jednotlivé oddíly jsou odděleny jednoduchou vodorovnou čarou.

Oddíl „Pozemky“ obsahuje v jednotlivých sloupcích parcelní čísla pozemků (v případě dvojí číselné řady i s rozlišením pozemků stavebních, zkratkou „St.“ uváděnou před parcelním číslem), výměry parcel v m 2 , druh pozemku, způsob využití pozemku a způsob ochrany.

Je-li na pozemku postavena stavba, která není jeho součástí, je pod údaji o pozemku uvedena věta „Na pozemku stojí stavba:“, s uvedením typu stavby a způsobu jejího využití a v případě budovy s číslem popisným nebo evidenčním i údaj o části obce, ve které jí bylo číslo přiděleno. Pokud stavba není evidována na stejném LV jako pozemek, na kterém je postavena, je údaj o stavbě doplněn i číslem jiného LV, na kterém je stavba vedena. Je-li stavba stojící na pozemku součástí práva stavby, je tato skutečnost uvedena v položce „Další údaje:“, a to včetně čísla LV, na němž je právo stavby vedeno.

V případě, kdy je součástí pozemku stavba, je za údaji o pozemku uvedena věta „Součástí je stavba:“ s uvedením typu stavby a způsobu jejího využití a v případě budovy s číslem popisným nebo evidenčním i údaj o části obce, ve které jim bylo číslo přiděleno. Dále je uvedena věta „Stavba stojí na pozemku p.č.:“, následovaná parcelním číslem příslušného pozemku.

Obrázek č. 4: Ukázka části B listu vlastnictví

V oddílu „Stavby“ jsou evidovány stavby, které nejsou součástí pozemku nebo práva stavby. V jednotlivých sloupcích je uveden typ stavby, část obce, číslo budovy a způsob využití. Ve sloupci „Na parcele“ je uvedeno číslo parcely nebo více parcel, na kterých je stavba postavena, případně i s odkazem na jiný LV, na kterém jsou pozemky evidovány. V posledním sloupci je uveden způsob ochrany.

V oddílu „Práva stavby“ jsou v jednotlivých sloupcích uvedeny účel práva stavby, způsob ochrany a ve sloupci „Platnost do“ datum poslední doby, na kterou bylo právo stavby zřízeno. V položce „k pozemku p.č.“ je uvedeno parcelní číslo pozemku, zatíženého právem stavby, s odkazem na LV, na kterém je pozemek evidován.

Pokud je součástí práva stavby již nějaká stavba, je to uvedeno pod údaji o právu stavby v položce „Součástí je stavba:“, s uvedením typu stavby a způsobu jejího využití a v případě budovy s číslem popisným nebo evidenčním i údaj o části obce, ve které jí bylo číslo přiděleno.

V oddílu „Pozemky ve zjednodušené evidenci“ je nejprve uveden původ parcely (Evidence nemovitostí – EN, Pozemkový katastr – PK nebo Přídělový plán nebo jiný podklad – GP), v jednotlivých sloupcích je pak uvedeno parcelní číslo, případné označení dílů, výměra a případně název původního katastrálního území, pokud byl pozemek dotčen změnou katastrální hranice.

Specifická je evidence bytového spoluvlastnictví – v katastru se v tomto případě zakládá samostatný list vlastnictví pro všechny spoluvlastníky domu s jednotkami vymezenými podle občanského zákoníku nebo s jednotkami vymezenými podle zákona o vlastnictví bytů (list vlastnictví pro bytové spoluvlastnictví) a současně se zakládají samostatné listy vlastnictví pro každou skupinu jednotek v domě, ke kterým jsou evidovány shodné údaje o vlastnictví (list vlastnictví pro vlastnictví jednotky). V případě listu vlastnictví pro bytové spoluvlastnictví je v části B za stavbou, v níž jsou jednotky vymezeny, případně za pozemkem, jehož součástí je stavba, v níž jsou jednotky vymezeny, uveden seznam vymezených jednotek. Na listu vlastnictví pro bytové spoluvlastnictví nejsou uvedena věcná práva k věci cizí (např. zatížení jednotky věcným břemenem), poznámky, popřípadě omezení vztahující se k jednotkám. Tyto údaje jsou uvedeny pouze na listech vlastnictví, na kterých jsou evidovány jednotky.

III. Část B1 – Jiná práva

V části B1 se podle § 23 odst. 2 písm. c) katastrální vyhlášky uvádějí práva založená služebností ve prospěch nemovitostí uvedených v části B, údaje o tom, že k užívání nemovitostí uvedených v části B slouží nemovitosti v přídatném spoluvlastnictví, věcná práva ve prospěch vlastníka nemovitostí uvedených v části B a práva zapsaná podle dřívějších právních předpisů ve prospěch vlastníka nemovitostí uvedených v části B.

Jednotlivé zápisy jsou vždy uvedeny odrážkou („◦ “) a nadepsány typem právního vztahu (např. Věcné břemeno chůze, Podíl na nemovitosti v přídatném spoluvlastnictví), s uvedením oprávněné nemovitosti ve sloupci „Oprávnění pro“ a nemovitosti zatížené ve sloupci „Povinnost k“. Zápis obsahuje i označení protokolu a pořadové číslo, pod kterým byl zápis v dané věci proveden (např. V-1234/2015-101), a údaje o listinách, které byly podkladem pro zápis (např. Smlouva o zřízení věcného břemene ze dne …).

Obrázek č. 5: Ukázka listu vlastnictví s vyznačeným údajem v části B1

IV. Část C – Omezení vlastnického práva

Tato část listu vlastnictví slouží pro zápis věcných práv k věci cizí, včetně věcných práv zřízených podle dřívějších právních předpisů, která zatěžují nemovitosti uvedené v části B. Také se zde evidují poznámky, které se k těmto právům bezprostředně vážou.

Mezi věcná práva, která se v části C evidují, patří např. právo stavby, věcné břemeno, zástavní právo, budoucí zástavní právo, podzástavní právo, předkupní právo, budoucí výměnek, výhrada vlastnického práva, výhrada práva lepšího kupce, výhrada práva zpětné koupě, výhrada práva zpětného prodeje, zákaz zcizení nebo zatížení a ujednání o koupi na zkoušku s odkládací podmínkou.

Jednotlivé zápisy jsou uvedeny odrážkou („◦“) a nadepsány typem právního vztahu spolu se stručným popisem (např. „Věcné břemeno vjezdu a průjezdu po části parcely č. 12/12 dle čl. II. smlouvy a v rozsahu dle GP č. 11/2014“). V této souvislosti je nutno upozornit na to, že se zásadně nelze spoléhat pouze na tuto stručnou definici. Pro úplnou informovanost o právech a povinnostech vyplývajících ze zapsaného práva je nutno vždy prozkoumat příslušnou smlouvu, která právo zakládá. Ve sloupci „Oprávnění pro“ je uvedena oprávněná nemovitost, v případě, že věcné právo svědčí ve prospěch osoby, je zde uvedena tato osoba. Ve sloupci „Povinnost k“ jsou uvedeny nemovitosti (vedené na tomto listu vlastnictví), které jsou tímto věcným právem zatíženy.

Zápis dále opět obsahuje i označení protokolu a pořadové číslo, pod kterým byl zápis v dané věci proveden, a údaje o listinách, které byly podkladem pro zápis.

Obrázek č. 6: Ukázka části C listu vlastnictví

V. Část D – Jiné zápisy

Část D je dle § 23 odst. 2 písm. e) katastrální vyhlášky vymezena pro evidování údajů, kterými jsou:

■ omezení převodu nemovitostí podle § 58 zák. č. 40/1964 Sb., ve znění účinném do 31. prosince 1991 a další omezení podle dřívějších právních předpisů,

■ poznámky, které se vážou k osobě uvedené v části A nebo k nemovitosti uvedené v části B s výjimkou poznámek podle § 23 odst. 2 písm. d) katastrální vyhlášky (tj. poznámek, které se bezprostředně vážou k právům evidovaným v části C),

■ plomby,

■ upozornění (§ 21 katastrální vyhlášky).

Jednotlivé zápisy obsahují označení protokolu a pořadového čísla, pod kterým byl zápis v dané věci proveden, a údaje o listinách, které byly podkladem pro zápis.

V části D listu vlastnictví pro bytové spoluvlastnictví je vedena informace o uloženém úplném znění prohlášení vlastníka domu ve sbírce listin.

Obrázek č. 7: Ukázka části D listu vlastnictví

VI. Část E – Nabývací tituly a jiné podklady zápisu

V části E jsou obsaženy údaje o listinách, které byly podkladem zápisu vzniku nebo změny práva označeného v části A. Jednotlivé listiny jsou vždy uvedeny odrážkou („◦“), následuje název a popis listiny, zpravidla včetně data vyhotovení listiny, a dále informace o spisové značce řízení (pořadové číslo), ve kterém byl zápis proveden. V sekci „Pro:“ jsou uvedeny údaje o oprávněných osobách, ke kterým se listina váže. Tyto listiny jsou pod uvedenou spisovou značkou založeny ve sbírce listin katastru nemovitostí a údaj zapsaný o nemovitostech na listu vlastnictví je jejich odrazem.

Obrázek č. 8: Ukázka části E listu vlastnictví

VII. Část F – Vztah bonitovaných půdně ekologických jednotek (BPEJ) k parcelám

Část F obsahuje údaje pro daňové účely k pozemkům uvedeným v části B. Pro daňové účely se podle § 24 odst. 3 katastrální vyhlášky u parcel zemědělských pozemků 4 s vyznačenou příslušností k vlastníku evidují v souboru popisných informací údaje o bonitovaných půdně ekologických jednotkách (BPEJ). U parcely je uveden jeden nebo více kódů BPEJ a výměra odpovídajících bonitních dílů.

Obrázek č. 9: Ukázka části F listu vlastnictví

Závěr výpisu

V závěru výpisu je uvedena informace o tom, který katastrální úřad a katastrální pracoviště vykonává státní správu katastru nemovitostí v územním obvodu, ve kterém leží dotčené nemovitosti (včetně jeho třímístného číselného kódu), a dále i název katastrálního úřadu a katastrálního pracoviště, které výpis vydává. Uvede se datum a čas vyhotovení výpisu, číslo řízení o poskytnutí údajů z katastru (např. PU-1234/2015-111), otisk razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem, jméno a příjmení zaměstnance katastrálního úřadu, který výpis vyhotovil, a jeho podpis. K těmto údajům se vylepí kolek nebo se připojí doložka o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku.

VIII. Historické ohlédnutí

Předchůdcem listu vlastnictví byla tzv. knihovní vložka pozemkové knihy. 5 Vložka byla vedena pro knihovní těleso – skupinu nemovitostí (zapsány v listu A) se shodnými údaji o vlastnickém právu. Do listu B se zapisovala vlastnická práva a údaje o vlastnících, do listu C pak závady a věcná práva zatěžující nemovitosti. Změny byly průběžně zaznamenávány s odkazem na příslušnou listinu založenou pod číslem deníku (č.d.) ve sbírce listin pozemkové knihy. Pozemkové knihovní vložky byly vedeny vždy pro jedno katastrální území (pro nemovitosti, které se nacházely ve vlastnictví obce či státu, tzv. veřejné statky, byly vedeny veřejné seznamy).

Obrázek č. 10: Ukázka části A knihovní vložky

Obrázek č. 11: Ukázka části B knihovní vložky

Z dob evidence nemovitostí (po roce 1964) již známe pojem list vlastnictví – vedly se v listinné podobě a ručně se do nich zapisovaly právní vztahy k nemovitostem na nich vedeným včetně změn spolu s odkazem na příslušnou položku výkazu změn (proto je také možné se někdy setkat s hovorovým označením „ruční list vlastnictví“). Vedly se na speciálním formuláři a opět se kategorizovaly do ucelených souborů podle katastrálních území. Jejich obsah byl obdobný jako obsah knihovní vložky, v případě velkého počtu změn a četného vpisování (v případě velkého množství nemovitostí, častého majetkového pohybu a podobně) mohlo někdy docházet k jejich značnému znepřehlednění. Operát evidence nemovitostí se od 1. ledna 1993 považuje za operát katastru nemovitostí a údaje z „ručních“ listů vlastnictví byly při digitalizaci souboru popisných informací postupně převáděny do digitální podoby. Dodnes se ale „ruční“ listy vlastnictví uchovávají v archivu katastrálních úřadů.

Obrázek č. 12: Ukázka ručně vedeného listu vlastnictví

2 Stanovených katastrálním zákonem a vyhláškou č. 358/2013 Sb., o poskytování údajů z katastru nemovitostí.

3 Více na: http://www.czechpoint.cz.

4 Orná půda, chmelnice, vinice, zahrady, ovocné sady a trvalé travní porosty.

5 Pozemkové knihy byly zakládány podle zákona č. 95/1871 ř. z., o zavedení obecného zákona o pozemkových knihách.

ČÁST ČTVRTÁ

KOPIE KATASTRÁLNÍ MAPY

Nejtypičtějším výstupem ze souboru geodetických informací je kopie katastrální mapy. Kopii katastrální mapy ve formě veřejné listiny poskytne kterýkoli katastrální úřad z území celé České republiky, pokud je mapa vedena v digitální formě [§ 4 odst. 1 písm. b) vyhlášky o poskytování údajů]. Kopii analogové mapy, vedené na plastové fólii, poskytne katastrální úřad, v jehož obvodu územní působnosti se nachází požadovaná nemovitost.

O poskytnutí kopie je možno katastrální úřad požádat osobně nebo písemně, přičemž písemná žádost kromě obvyklých náležitostí podání musí obsahovat označení pozemků, jejichž zobrazení se požaduje, typicky prostřednictvím parcelního čísla a názvu katastrálního území. Jedná-li se o mapu v digitální formě, může zákazník požádat o zobrazení hranic rozsahu věcného břemene k části pozemku. Při osobní žádosti zákazník sdělí příslušnému pracovníku katastrálního úřadu tyto údaje ústně.

Katastrální úřad vyhotoví kopii zobrazující vybrané parcely, 6 opatří ji datem vyhotovení, číslem řízení o poskytnutí údajů z katastru, otiskem razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem, jménem a příjmením zaměstnance katastrálního úřadu, který kopii vyhotovil, a jeho podpisem a dále kolkem nebo doložkou o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku. Úplata za vydání kopie katastrální mapy 7 činí 50 Kč za každou i jen započatou stránku formátu A4.

V souvislosti s převzetím kopie uhradí žadatel katastrálnímu úřadu za jeho vydání správní poplatek, a to zpravidla v hotovosti. Má-li být kopie zaslána na adresu sdělenou v písemné žádosti, je podmínkou tohoto zaslání předchozí úhrada správního poplatku, a to zpravidla bezhotovostním převodem na účet katastrálního úřadu.

Současně s kopií katastrální mapy vyhotoví podle § 6 odst. 7 vyhlášky o poskytování údajů katastrální úřad na žádost její kopii, kterou označí slovem „Kopie“. Na kopii se dále uvede datum vyhotovení, číslo řízení o poskytnutí údajů z katastru, jméno a příjmení zaměstnance katastrálního úřadu, který kopii vyhotovil, a jeho podpis. Kopie se opatří kolkem v odpovídající hodnotě nebo doložkou o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku a opatří se otiskem razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem. Vydání prvé a další kopie pořízené při vydání originálu kopie katastrální mapy podléhá podle písm. f) položky 119 sazebníku zák. o spr. poplatcích úhradě správního poplatku ve výši 30 Kč za každou i jen započatou stránku formátu A4.

Registrovaní uživatelé Dálkového přístupu do katastru nemovitostí ( https://katastr.cuzk.cz /) si mohou v grafickém prostředí pomocí funkce „Vytvoř PDF snímek“, v katastrálních územích s mapou vedenou v digitální formě, vyhotovit kopii katastrální mapy v elektronické podobě ve formátu PDF, opatřenou elektronickou značkou. Úplata za kopii katastrální mapy činí 50 Kč za stránku formátu A4. Obdobně lze kopii katastrální mapy zakoupit prostřednictvím aplikace Nahlížení do KN ( http://nahlizenidokn.cuzk.cz /).

S kopií katastrální mapy v elektronické podobě, opatřenou elektronickou značkou, lze jako s veřejnou listinou nakládat při elektronické komunikaci např. prostřednictvím systému datových schránek s orgány veřejné moci. Kopii katastrální mapy v elektronické podobě lze prostřednictvím autorizované konverze převést do listinné podoby. Autorizovanou konverzi podle § 23 odst. 1 zák. č. 300/2008 Sb. provádějí kontaktní místa veřejné správy (Czech POINT) a advokáti, a ověřují při ní shodu obsahu elektronické a listinné kopie katastrální mapy a připojují ověřovací doložku.

Pro předávání dokumentů k autorizované konverzi prostřednictvím míst Czech POINT lze využít funkcionalitu dostupnou na stránkách https://www.czechpoint.cz/uschovna /, kde je jednak možno dokumenty ke konverzi ukládat, ale aplikace rovněž vyhodnotí, zda lze vůbec daný dokument konvertovat. Kopii katastrální mapy v elektronické podobě nelze zkonvertovat v případě, že není opatřena elektronickou značkou.

Obsah kopie katastrální mapy

Pozemky jsou v mapě zobrazeny svými hranicemi, označeny parcelními čísly, případně značkami druhu nebo způsobu využití pozemků. Hranicemi pozemku jsou v kopii z katastrální mapy v digitální formě tlusté čáry. Stavby se zobrazují svým obvodem a označují značkou (zpravidla „tečkou“ nad parcelním číslem). Pokud obvod budovy není shodný s hranicí stavební parcely, je vyznačen tenkou čarou uvnitř této parcely. Hranice rozsahu věcných břemen k části pozemků se v kopii katastrální mapy v digitální formě zobrazují na žádost. Jsou vyznačeny čárkovanou čarou, kde ke každé druhé čárce je směrem do části pozemku, zatížené věcným břemenem, kolmo zakreslena čárka přibližně čtvrtinové délky.

Mapa obsahuje i další prvky polohopisu (most, propustek), místní a pomístní názvosloví (např. názvy ulic nebo částí obcí), body polohových bodových polí, hranice chráněných území a ochranných pásem, hranice katastrálních území a vyšších územně správních jednotek až po hranice státní. Katastrální mapě věnujeme samostatnou část desátou.

Obrázek č. 13: Ukázka kopie katastrální mapy

Na kopii katastrální mapy se vyznačí tzv. razítko, které obsahuje název katastrálního úřadu, společně s názvem katastrálního pracoviště, které v zobrazeném území vykonává správu katastru, název okresu, obce a katastrálního území, ve kterém zobrazené nemovitosti leží. Dále je zde uveden mapový list a měřítko (zpravidla 1:1000). V políčku „Stav k“ je uvedeno datum a čas, ke kterému kopie prokazuje evidovaný stav. Kopii z mapy vedené v digitální formě lze vyhotovit i zpětně k datu v minulosti, nejvýše však k datu vyhlášení platnosti obnoveného katastrálního operátu, ke kterému byla mapa v digitální formě do informačního systému katastru nemovitostí zavedena. Razítko obsahuje i   jméno a příjmení zaměstnance katastrálního úřadu, který kopii vyhotovil, datum vyhotovení a číslo řízení o poskytnutí údajů z katastru. Příslušný zaměstnanec připojí svůj podpis, otisk razítka katastrálního úřadu s malým státním znakem a dále vylepí kolek nebo vyznačí doložku o úhradě správního poplatku jiným způsobem nebo o osvobození od správního poplatku.

6 Postup při poskytování kopií katastrální mapy ve formě veřejných listin upravuje § 6 vyhlášky o poskytování údajů.

7 Položka 119 písm. b) sazebníku zák. o spr. poplatcích.

ČÁST PÁTÁ

POZEMKY V KATASTRU NEMOVITOSTÍ

Pozemkem se podle § 2 písm. a) katastrálního zákona rozumí část zemského povrchu, a to část taková, která je od sousedních částí zemského povrchu (sousedních pozemků) oddělena:

■ hranicí územní jednotky nebo hranicí katastrálního území,

■ hranicí vlastnickou,

■ hranicí stanovenou regulačním plánem, územním rozhodnutím nebo územním souhlasem,

■ hranicí jiného práva podle § 19 katastrálního zákona,

■ hranicí rozsahu zástavního práva,

■ hranicí rozsahu práva stavby,

■ hranicí druhů pozemků, popř. rozhraním způsobu využití pozemků.

Pouze existence hranic v zákoně uvedených může odůvodnit vznik nového pozemku nebo změnu hranic mezi pozemky stávajícími. Stávající pozemek proto nelze bez dalšího rozdělit pouze na žádost vlastníka ani nelze hranici mezi pozemky vymezit např. rozsahem práv, která nejsou v § 2 písm. a) katastrálního zákona uvedena, byť by v terénu mohla mít reálný rozsah.

Pozemek tak nemůže být vymezen např. rozsahem věcného břemene k části pozemku, i přesto, že jeho hranice se do katastrální mapy (na základě geometrického plánu) zvláštní značkou zobrazují. A pozemek nemůže být vymezen ani rozsahem nájmu nebo pachtu, jehož hranice se navíc v katastrální mapě vůbec nezobrazují, a k zápisu těchto práv, i pokud se týkají jen části pozemku evidovaného v katastru, se nepředkládá geometrický plán (k tomu uvádí Baudyš: 8 „… postačí, je-li tento rozsah seznatelný z popisu nebo náčrtu, který je součástí nájemní nebo pachtovní smlouvy“).

Pozemky se v katastru podle § 3 odst. 1 písm. a) katastrálního zákona evidují v podobě parcel. Parcela je podle § 2 písm. b) katastrálního zákona pozemek, který je geometricky a polohově určen, zobrazen v katastrální mapě a označen parcelním číslem. Parcely se rozlišují na stavební – evidované s druhem pozemku zastavěná plocha a nádvoří – a ostatní parcely pozemkové.

Pojem „stavební parcela“ ve smyslu katastrálního zákona je odlišný od pojmů „stavební pozemek“ nebo „zastavěný stavební pozemek“ ve smyslu § 2 odst. 1 písm. b) a c) stavebního zákona, kde se stavebním pozemkem rozumí pozemek, jeho část nebo soubor pozemků, vymezený a určený k umístění stavby územním rozhodnutím anebo regulačním plánem, a zastavěným stavebním pozemkem pozemek evidovaný v katastru nemovitostí jako stavební parcela a další pozemkové parcely zpravidla pod společným oplocením, tvořící souvislý celek s obytnými a hospodářskými budovami.

I. Údaje evidované o pozemcích

V souboru popisných informací se o pozemcích evidují 9 tyto údaje:

■ příslušnost do katastrálního území,

■ číslo listu vlastnictví,

■ rozlišení a druh číslování parcel podle bodu 8 přílohy katastrální vyhlášky,

■ parcelní číslo,

■ výměra parcely,

■ kód způsobu určení výměry,

■ druh pozemku a způsob využití pozemku podle bodů 1 a 2 přílohy katastrální vyhlášky,

■ údaje o budově podle § 11 odst. 1 písm. d), e), f), g) a m) katastrální vyhlášky, která je součástí pozemku a která je hlavní stavbou na pozemku, nebo obdobné údaje o vodním díle spojeném se zemí pevným základem, které je součástí pozemku,

■ údaje o jednotkách vymezených podle občanského zákoníku,

■ číslo listu vlastnictví, na kterém je evidována stavba jiného vlastníka, než je vlastník pozemku, pokud tato stavba není součástí práva stavby,

■ typ a způsob ochrany nemovitosti podle bodu 7 přílohy katastrální vyhlášky,

■ údaje o právech,

■ upozornění týkající se pozemku,

■ označení listu katastrální mapy,

■ souřadnice definičního bodu v S-JTSK.

U parcel zemědělských pozemků 10 s vyznačenou příslušností k vlastníku se podle § 24 odst. 3 katastrální vyhlášky pro daňové účely evidují údaje o bonitovaných půdně ekologických jednotkách.

Geometrické a polohové určení pozemku je obsaženo v souboru geodetických informací (katastrální mapě) a pozemky se v katastrální mapě zobrazují průmětem svých hranic do zobrazovací roviny mapy, zpravidla přímými spojnicemi jejich lomových bodů popřípadě bodů vložených do těchto hranic (případně lze použít kružnici nebo její část). 11 Zpravidla ve středu parcely je v katastrální mapě umístěno parcelní číslo, jehož vztažný bod (zpravidla střed dolní hrany čísla) představuje definiční bod parcely se souřadnicemi určenými v S-JTSK. Uvnitř parcely poblíž jejího středu se nad parcelní číslo umísťuje mapová značka některých druhů pozemků nebo způsobů využití, případně i značka ochrany nemovitosti. Ohledně zobrazení pozemků v katastrální mapě a jejich geometrického a polohového určení odkazujeme na část desátou.

II. Parcelní číslo a zásady číslování parcel

Parcely se podle § 10 odst. 2 katastrální vyhlášky označují čísly vyjádřenými arabskými číslicemi v rámci katastrálního území, a to buď ve dvou číselných řadách, odděleně pro pozemkové a stavební parcely, nebo v jedné číselné řadě. Údaj o tom, zda „V kat. území jsou pozemky vedeny v jedné číselné řadě“ nebo „V kat. území jsou pozemky vedeny ve dvou číselných řadách (St. = stavební parcela)“, je vždy uveden v záhlaví výpisu z katastru nemovitostí.

Parcelní číslo má podobu samostatného kmenového čísla nebo zlomku. Parcelní číslo v podobě zlomku se skládá z kmenového čísla v čitateli a z čísla poddělení ve jmenovateli. Kmenové číslo může být nejvýše pětimístné, číslo poddělení nejvýše trojmístné.

Pozemek s nejvyšším přípustným parcelním číslem by tak mohl být označen „parc. č. 99999/999“. Prakticky však celkový počet parcel v jednotlivých katastrálních územích nedosahuje počtu, který by se byť jen zdaleka přiblížil číslu nejvyššího možného kmenového čísla. Počet podlomení 999 u jednotlivých kmenových čísel však již tak nepravděpodobný není, a pokud by se z pozemku označeného kmenovým číslem, které bylo již 999krát podděleno (např. 256/999), měl oddělit nový pozemek, nemůže již být označen vyšším podlomením téhož kmenového parcelního čísla. Katastrální úřad může podle § 36 odst. 2 katastrální vyhlášky v takovém případě provést na dotčené části katastrálního území přečíslování parcel nebo nově oddělovanou parcelu označit kmenovým číslem navazujícím na poslední použité číslo.

V katastrálním území s  jednou číselnou řadou parcel jsou dohromady číslovány pozemkové i stavební parcely, a v souboru popisných informací se tedy druh číslování parcel nerozlišuje (viz obr. 14). 12 V daném katastrálním území může parcelní číslo existovat pouze jednou. 13 Rozlišení pozemkových parcel od parcel stavebních, tedy těch evidovaných s druhem pozemku zastavěná plocha a nádvoří, neslouží v území s jednou číselnou řadou k jednoznačné identifikaci pozemku, když podle § 8 písm. a) katastrálního zákona se pozemek v území s jednou číselnou řadou parcel označuje pouze parcelním číslem s uvedením názvu katastrálního území, ve kterém leží.

Obrázek č. 14: Ukázka části B listu vlastnictví se stavební parcelou v katastrálním území s jednou číselnou řadou

V katastrálních územích s  dvojí číselnou řadou parcel se stavební parcely od parcel pozemkových odlišují zkratkou „st.“, uvedenou před parcelním číslem, a takto jsou i uvedeny ve výstupech z katastru nemovitostí (výpis z KN, informace o parcele apod.).

Obrázek č. 15: Ukázka části B listu vlastnictví se stavební parcelou v katastrálním území s dvojí číselnou řadou

Obrázek č. 16: Ukázka části B listu vlastnictví s pozemkovou parcelou v katastrálním území s dvojí číselnou řadou

V katastrálním území s dvojí číselnou řadou musí být podle § 8 písm. a) katastrálního zákona skutečnost, že se jedná o stavební parcelu, uvedena též v listině předkládané k zápisu práv do katastru, jinak se má za to, že jde o pozemkovou parcelu. Parcelní číslo včetně zkratky „st.“ je v územích s dvojí číselnou řadou parcel samozřejmě nutné uvést i v návrhu na vklad, ohlášení nebo v jiných písemnostech vždy, když je třeba stavební pozemek označit.

Rozlišení stavební parcely (zejména použitím zkratky „st.“) je v územích s dvojí číselnou řadou parcel nezbytnou součástí její jednoznačné identifikace, neboť velmi pravděpodobně se v daném území nachází pozemková parcela téhož čísla (viz ukázky). Naproti tomu v územích s jednou číselnou řadou parcel, kde se více parcel téhož čísla nesmí nacházet, má rozlišení stavebních a pozemkových parcel pouze povahu údaje o druhu pozemku, což není údaj, jehož uvedení by zákon k identifikaci pozemků vyžadoval.

Z judikatury

K otázce, zda v rozsudku má být parcela označena údajem, zda se jedná o pozemkovou nebo stavební parcelu, se uvádí, že tento požadavek je stanoven jen v případě, že jsou v katastrálním území pozemky vedeny ve dvou číselných řadách. (NS 22 Cdo 3683/2010)

Při označování parcel při rozdělení, slučování nebo změně hranic pozemků se postupuje podle zásad uvedených v § 36 katastrální vyhlášky. Např. nová parcela vytvářená z částí dosavadních parcel se zpravidla označí kmenovým číslem té parcely, jejíž část v nové parcele má největší výměru. Přitom se podle potřeby kmenové číslo poddělí.

Při oddělování části parcely pro jiného vlastníka se zpravidla ponechá zbytku parcely dosavadního vlastníka původní parcelní číslo, je-li již poddělené, nebo se poddělí číslem jedna, popřípadě jiným nejnižším dosud nepřiděleným číslem poddělení.

Při dělení parcely na více parcel bez změny vlastníka se zpravidla ponechá u největší nově vznikající parcely původní parcelní číslo, včetně jeho případného poddělení, nebo se poddělí číslem jedna, popřípadě jiným nejnižším dosud nepřiděleným číslem poddělení. Ostatní nově vzniklé parcely se označí kmenovým číslem původní parcely a navazujícím dosud nepoužitým poddělením.

III. Rozdělení pozemku, změna hranice pozemku

Při rozdělení pozemku dochází ke vzniku jednoho nebo více nových pozemků z části dosavadního pozemku (případně i z více částí různých dosavadních pozemků) a nově vznikající pozemky jsou v geometrickém plánu označeny novými parcelními čísly. Nově vznikající pozemky pak mohou být předmětem takových právních jednání, pro která je nutné vymezit nový pozemek jako samostatný předmět evidence v katastru (např. zatížení části pozemku zástavním právem, převod vlastnictví k části pozemku na osobu odlišnou od vlastníka sousedního pozemku apod.).

Při změně hranice pozemku dochází k oddělení části pozemku a jejímu sloučení k pozemku jinému, případně k vzájemnému oddělení nebo sloučení více částí různých pozemků, přičemž nevznikají nové pozemky označené novým parcelním číslem. Může se jednat např. o prodej části pozemků mezi sousedy, kdy není nutné vytvářet nový pozemek jako samostatný předmět evidence, ale postačí pouze označení převáděné části (v geometrickém plánu i v listině) písmenem malé abecedy podle § 79 odst. 3 katastrální vyhlášky.

Příklad

Příklad označení dílu pozemku v listině

Díl „a“, oddělený z pozemku parc. č. 2163 v katastrálním území Lhota, v geometrickém plánu č. 123-45/2015.

Návrh nového uspořádání pozemků určuje jejich vlastník, nicméně k provedení navrhovaného rozdělení nebo změny hranice pozemku v katastru nemovitostí musí získat souhlas příslušného orgánu veřejné moci (stavebního úřadu) s navrhovaným dělením nebo scelováním pozemků. Za tím účelem vlastník požádá stavební úřad o vydání územního rozhodnutí o dělení nebo scelování pozemků (§ 82 stavebního zákona), přičemž k žádosti pak musí být mimo jiné přiložena: „Celková situace v měřítku katastrální mapy včetně parcelních čísel, se zakreslením požadovaného dělení nebo scelování pozemků s vyznačením přístupu z veřejné komunikace ke všem pozemkům. 14 “ Pokud stavební úřad územní rozhodnutí vydá, případně vydá sdělení podle § 82 odst. 3 stavebního zákona, kterým navrhované dělení nebo scelování schválí s tím, že pro něj není nutné stanovit podmínky rozhodnutím, nechá vlastník pro navrhované dělení nebo změnu hranic pozemků vyhotovit geometrický plán.

Rozdělení pozemku i změna hranice pozemku musí být odůvodněny změnou údajů katastru v souladu s § 2 písm. a) katastrálního zákona. Rozdělení pozemku nebo změna hranic mezi stávajícími pozemky se tak v katastru nemovitostí provede současně s vkladem vlastnického práva, zástavního práva nebo práva stavby k nově oddělovaným pozemkům nebo převáděným částem při změně hranice mezi pozemky. Součástí listiny, na jejímž základě má být právo k pozemkům zapsáno, musí být podle § 7 odst. 2 katastrálního zákona geometrický plán. Přílohou návrhu na vklad je podle § 15 odst. 1 písm. d) katastrálního zákona i souhlas s dělením nebo scelováním pozemků. Souhlas však není třeba dokládat, pokud je vklad do katastru prováděn na základě veřejné listiny, neboť katastrální úřad v takovém případě nezkoumá, zda stavební úřad vyslovil s dělením souhlas, či nikoliv. 15

Příklad

Vlastník pozemku parc. č. 2170 v katastrálním území Jiříkov daruje svému synovi část pozemku, označenou v novém stavu geometrického plánu jako pozemek parc. č. 2170/2. Katastrálnímu úřadu předloží návrh na vklad vlastnického práva pro obdarovaného. Přílohou je darovací smlouva (její neoddělitelnou součást tvoří geometrický plán) a souhlas stavebního úřadu s dělením pozemků.

Obdobně se rozdělení pozemku nebo změna hranic mezi stávajícími pozemky zapíše současně se záznamem práv, odvozených od práva vlastnického (§ 19 katastrálního zákona), jejichž rozsah pozemek vymezuje.

Pokud rozdělení nebo změna hranic pozemků nejsou spojeny se změnou práv zapisovaných vkladem nebo záznamem, provede se změna v režimu zápisu jiných údajů podle § 28 a násl. katastrálního zákona zpravidla na základě ohlášení vlastníka. Pro zápis jiných údajů se použijí přiměřeně ustanovení o zápisu záznamem, změna jiných údajů se podle § 30 odst. 1 katastrální vyhlášky provede v protokolu „Z“. Takto se zapíše rozdělení nebo změna hranice pozemku odůvodněná změnou hranice územní jednotky nebo hranice katastrálního území, změnou hranic druhů pozemků, popřípadě rozhraní způsobu využití pozemků.

Rozdělení nebo změnu hranice pozemků je také možné provést, je-li hranice stanovena regulačním plánem, územním rozhodnutím nebo územním souhlasem, a to bez změny práv nebo jiné výše popsané změny. V katastru nemovitostí pak v důsledku toho může být vedle sebe evidováno více parcel téhož vlastníka se shodnými údaji o právech a shodným druhem i způsobem využití pozemku, což by jinak s ohledem na zákonnou definici pozemku nemělo přicházet v úvahu.

Nutno zdůraznit, že k zápisu rozdělení pozemků v tomto případě nepostačí sdělení stavebního úřadu, vydané podle § 82 odst. 3 stavebního zákona, ve kterém stavební úřad schválí geometrickým plánem navrhovaný záměr s tím, že není potřeba stanovit podmínky pro dělení pozemků. Tato písemnost, v praxi často označovaná jako „Souhlas s dělením pozemků“, není územním rozhodnutím nebo územním souhlasem a případné zobrazení takto navrhované hranice v katastrální mapě by nemělo oporu v zákoně. Geometrický plán doložený tímto souhlasem se případně připojí až k listině, na jejímž základě bude vznikat vlastnická hranice, hranice druhu pozemku nebo jiná hranice, kterou § 2 písm. a) katastrálního zákona za hranici pozemku považuje, a zobrazení této hranice podle geometrického plánu se provede až v souvislosti se zápisem změny vlastnického práva, změny druhu pozemku či jiné obdobné zákonem předvídané změny.

IV. Překážky při slučování pozemků nebo jejich částí

Při návrhu změn hranic pozemků v geometrickém plánu je třeba vždy zvažovat uplatnění pravidla stanoveného v § 35 odst. 7 katastrální vyhlášky, podle kterého není přípustné slučovat parcely nebo části parcel, pokud jsou u parcel evidovány různé údaje o právech. Což platí nejen v případě různých údajů o právech, jejichž rozsah tvoří hranici pozemku (typicky zástavní právo a právo stavby), ale i v případě evidence různých údajů o takových právech, která by původně nebyla důvodem pro rozdělení pozemku, a to ať již jde o práva zapisovaná vkladem (např. zákaz zcizení a zatížení), záznamem nebo poznámkou. 16

Příklad

Pozemek, na kterém je postavena stavba, je zatížen zástavním právem, zatímco okolní zahrada zástavním právem zatížena není. Byla provedena přístavba stavby, při níž se obvod budovy rozšířil na část zahrady. V geometrickém plánu na změnu obvodu budovy musí být tato část označena samostatným parcelním číslem.

Slučovat parcely nebo jejich části lze, pokud je u nich evidováno věcné břemeno, jehož rozsah byl vymezen v geometrickém plánu, nebo u kterých je evidováno předkupní právo podle stavebního zákona na části pozemku.

Je-li věcné břemeno evidováno k celé parcele, lze tuto parcelu nebo její část sloučit jen při současném vymezení dosavadního rozsahu věcného břemene v geometrickém plánu. Věcné břemeno se v geometrickém plánu vyznačí v rozsahu celé parcely tak, jak byla evidována v dosavadním stavu, jinak by totiž došlo ke změně rozsahu věcného břemene, k čemuž by byla nutná smlouva oprávněného s povinným a vklad do katastru nemovitostí.

Pokud je v geometrickém plánu část pozemku slučovaná do sousedícího pozemku (nebo více částí, z nichž má vzniknout nový pozemek) označena písmenem malé abecedy, musí podle § 79 odst. 3 katastrální vyhlášky z listiny, jejíž bude geometrický plán neoddělitelnou součástí, vyplývat realizace všech spolu souvisejících změn. 17 Provedením změny nesmějí vzniknout části pozemku, které by neměly vlastní parcelní číslo a které by z tohoto důvodu nebylo možné v katastru nemovitostí samostatně evidovat. Pokud by uvedené podmínky nebyly splněny např. v rámci vkladového řízení, katastrální úřad návrh na vklad zamítne.

Příklad

Do pozemku parc. č. 1 (o výměře 100 m^2), který je ve vlastnictví vlastníka X, je v geometrickém plánu navrženo sloučení části pozemku parc. č. 2, označené písmenem „a“ (o výměře 50 m^2), ve vlastnictví vlastníka Y, a části pozemku parc. č. 3, označené písmenem „b“ (o výměře 30 m^2), ve vlastnictví vlastníka Z. V případě kdy vlastník X bude navrhovat vklad vlastnického práva k pozemku parc. č. 1, v novém stavu o výměře 180 m^2, musí z přiložených listin vyplývat převod vlastnického práva k dílům „a“ (smlouva mezi vlastníky X a Y) i „b“ (smlouva mezi vlastníky X a Z).

V. Slučování pozemků

Pokud se navrhuje sloučení dvou nebo více pozemků, mezi nimiž již není hranice odpovídající definici pozemku ve smyslu § 2 písm. a) katastrálního zákona, případně taková hranice současně s navrhovaným sloučením zaniká, provede se sloučení pozemků na základě ohlášení vlastníka, 18 doloženého zejména územním rozhodnutím nebo souhlasem stavebního úřadu se scelením pozemků, případně další listinou odůvodňující zánik hranice mezi pozemky (např. podklad pro zápis změny druhu pozemku). Případně pokud zánik hranice mezi pozemky nastane v důsledku změn práv zapisovaných vkladem nebo záznamem, provede se sloučení pozemků současně se zápisem změny těchto práv. Přílohou návrhu na vklad nebo návrhu na záznam musí být rovněž rozhodnutí nebo souhlas se scelováním pozemků.

Vzhledem k tomu, že při takovém slučování pozemků nedochází ke změně v průběhu dosavadních hranic pozemků nebo ke vzniku hranic nových, nepředkládá vlastník geometrický plán a katastrální úřad pro sloučení pozemků vyhotoví neměřický záznam podle § 78 katastrální vyhlášky. Podle § 36 odst. 4 katastrální vyhlášky se při slučování parcel stejného druhu pozemku v obvodu vlastnictví jednoho vlastníka ponechá číslo parcely s největší výměrou a ostatní parcelní čísla se zruší.

VI. Zpřesnění geometrického a polohového určení

Velká část pozemků je dnes v katastru nemovitostí evidována s podstatně nižší přesností určení jejich hranic, než jakou umožňují současné technologie měření. Pokud mezi vlastníky panuje shoda na průběhu hranic v terénu (označené zdmi, plotem apod.), případně se shodnou na průběhu vytyčené hranice, ne-ní li v terénu označena, mohou následně dosáhnout zpřesnění hranice v katastru nemovitostí. 19

Zpřesnění geometrického a polohového určení lze však provést pouze v mezích přesnosti dosavadního geometrického a polohového určení, přitom průběh zpřesněné hranice musí pohledově odpovídat jejímu zobrazení v katastrální mapě (§ 35 odst. 1 katastrální vyhlášky). Hranice může být vlastníky zpřesněna do vzdálenosti dané mezní polohovou chybou, vypočtenou podle bodu 13.3 přílohy katastrální vyhlášky, která pro lomové body s kódem kvality 4 činí 0,74 m a pro kód kvality 5 činí 1,41 m. Hranici evidovanou v katastru jen jejím zobrazením v katastrální mapě lze zpřesnit tak, aby se její upřesněný průběh od tohoto zobrazení neodchýlil o vzdálenost větší než 0,59 m pro mapu v měřítku 1:1000, větší než 1,41 m pro mapu v měřítku 1:2000 a větší než 2,83 m pro mapu v měřítku 1:2880.

Pro průběh vytyčené nebo vlastníky zpřesněné hranice pozemků se podle § 49 odst. 4 katastrálního zákona vyhotoví geometrický plán. 20

Změna údajů o geometrickém a polohovém určení (a jemu odpovídající zpřesněná výměra parcely) na podkladě vytyčení nebo zpřesnění hranice pozemků se podle § 50 odst. 1 katastrálního zákona do katastru zapíše na podkladě žádosti vlastníka 21 nebo jiného oprávněného, jejíž přílohou je listina dokládající shodu vlastníků na průběhu hranice pozemků a geometrický plán. Pro zápis této změny se použijí přiměřeně ustanovení o zápisu záznamem.

Listinou dokládající shodu vlastníků na průběhu hranice pozemků je podle § 35 odst. 2 katastrální vyhlášky zejména souhlasné prohlášení o shodě na průběhu hranice pozemků s náležitostmi obdobnými souhlasnému prohlášení podle § 66 odst. 2 písm. a) až c) katastrální vyhlášky, které dále obsahuje popis průběhu vytyčené nebo vlastníky zpřesněné hranice pozemku čísly bodů podle geometrického plánu a uvedení skutečnosti, že hranice nebyly osobami, které prohlášení činí, měněny, nejsou sporné a že je jejich vůlí, aby tak, jak byly zaměřeny, byly evidovány v katastru. Vzor souhlasného prohlášení je obsahem bodu 20 přílohy katastrální vyhlášky.

Katastrální úřad podle § 35 odst. 3 katastrální vyhlášky při zápisu zpřesněného geometrického a polohového určení pozemku a jemu odpovídající zpřesněné výměry ověří pravost podpisů na souhlasném prohlášení některým ze způsobů uvedených v části páté katastrální vyhlášky. Katastrální úřad považuje vlastnoruční podpis za pravý i v případě, že úředně oprávněný zeměměřický inženýr, který geometrický plán ověřil, výslovně potvrdil, že vlastníci dotčených pozemků, jejichž totožnost zjistil, před ním souhlasné prohlášení podepsali.

Jde-li o hranici mezi pozemky téhož vlastníka, katastrální úřad do katastru zapíše zpřesněné geometrické a polohové určení pozemku a jemu odpovídající zpřesněnou výměru parcely na základě jeho ohlášení s náležitostmi obdobnými souhlasnému prohlášení.

VII. Určení hranice soudem

Jsou-li hranice mezi pozemky neznatelné nebo pochybné, má každý soused právo požadovat, aby je soud určil podle poslední pokojné držby. Nelze-li ji zjistit, určí soud hranici podle slušného uvážení (§ 1028 obč. zák.). Právní mocí rozhodnutí soudu dosavadní vlastnické poměry zanikají a jsou nahrazeny novými, vyplývajícími ze soudem určené hranice mezi pozemky. 22 Změna určení hranic pozemků a jí odpovídající změna výměry se podle § 50 katastrálního zákona do katastru nemovitostí zapíše na podkladě žádosti vlastníka nebo jiného oprávněného, jejíž přílohou je rozhodnutí soudu o určení hranice pozemků. Neoddělitelnou součástí rozhodnutí bude geometrický plán pro průběh hranice určené soudem. 23 Pro zápis změny se použijí přiměřeně ustanovení o zápisu záznamem.

VIII. Výměra parcely a způsob jejího určení

V katastru se podle § 4 odst. 1 písm. b) katastrálního zákona evidují výměry parcel, přičemž výměrou parcely se podle § 2 písm. g) katastrálního zákona rozumí vyjádření plošného obsahu průmětu pozemku do zobrazovací roviny v plošných metrických jednotkách. V katastru se tedy neeviduje skutečná výměra pozemku 24 (ta by totiž musela vycházet z rozměru pozemku v úrovni terénu a zohledňovat i jeho svažitost či terénní nerovnosti), ale výměra obrazce, který vznikne zobrazením pozemku do roviny katastrální mapy. „Což například znamená, že dva pozemky, které mají v terénu stejné rozměry, ale jeden je v rovině a druhý ve svahu, nemají stejnou výměru.“ 25

Velikost výměry vyplývá z geometrického určení pozemku, tedy jeho tvaru a rozměru, vymezeného jeho hranicemi v zobrazovací rovině katastrální mapy. Výměra se zaokrouhluje na celé čtvereční metry a takto se i uvádí např. v geometrickém plánu nebo ve výpisu z katastru nemovitostí (v části B listu vlastnictví ve sloupci nadepsaném „Výměra [m2]”).

Výměra parcely není závazným údajem katastru nemovitostí a je evidována s přesností danou metodami, kterými byla zjištěna, přičemž může dojít k jejímu zpřesnění. Takovým zpřesněním nejsou dotčena práva k pozemku. Výměra není ukazatelem rozsahu vlastnického práva a „Rozsah pozemkového vlastnictví proto nemá smysl odvozovat od výměry, ale vždy od hranic pozemků v terénu, které se odráží v zákresu parcely v katastrální mapě.“ 26

Výměry jsou v katastru evidovány s různou mírou přesnosti, která se odvíjí od přesnosti metody užité pro její určení. Způsob určení výměry se v katastru označuje kódy 2, 1 nebo 0 (§ 10 odst. 4 katastrální vyhlášky). Pokud je to možné, tj. zejména, jsou-li k dispozici výsledky měření v terénu, dává se při určování výměr přednost způsobu s vyšším kódem (§ 82 odst. 2 katastrální vyhlášky).

Výměra vypočtená ze souřadnic lomových bodů v S-JTSK (s kódem kvality 3 nebo 4) určených geodetickými metodami měření v terénu se označuje kódem způsobem určení výměry 2.

Výměra určená z přímo měřených měr (např. v případě pravoúhlých staveb) nebo ze souřadnic v místním systému se označuje kódem způsobu určení výměry 1. V současnosti se již tento způsob při určování výměr nových parcel nepoužívá (nová měření jsou povinně prováděna v S-JTSK), v katastru však z minulosti mohou být výměry s tímto způsobem určení i nadále evidovány.

Výměra určená ze souřadnic lomových bodů v S-JTSK, z nichž nejméně jeden lomový bod má souřadnici s kódem kvality 5 až 8 (souřadnice určené odměřením z katastrální mapy, případně určené na základě měření v terénu, které nevyhovuje současným požadavkům na přesnost), se označuje kódem způsobu určení výměry 0. Tímto kódem se označuje i výměra určená tzv. graficky, a to planimetrováním, výpočtem z měr odměřených na mapě nebo výpočtem ze souřadnic lomových bodů na obvodu parcely nebo dílu parcely odměřených na mapě.

Údaj o způsobu určení výměry evidované v katastru není uveden na výpisu z katastru nemovitostí (LV), lze jej však zjistit např. z tiskového výstupu „Informace o parcelách KN“, který na žádost vyhotoví kterýkoliv katastrální úřad, nebo i prostřednictvím aplikace Nahlížení do katastru nemovitostí ( http://nahlizenidokn.cuzk.cz /) v Informaci o pozemku. Způsob určení výměry se číselným kódem uvádí i v geometrickém plánu k parcelám v novém stavu. Výměra může být určena „Ze souřadnic v S-JTSK“ (kód 2), „Jiným číselným způsobem“ (kód 1) nebo „Graficky nebo v digitalizované mapě“ (kód 0).

Změna výměry parcely

Ke změně výměry podle § 37 odst. 1 katastrální vyhlášky dochází (a) při změně hranice pozemku a při určení hranice pozemku soudem, (b) při změně geometrického určení pozemku i při nezměněných hranicích pozemku, (c) výpočtem s vyšším kódem způsobu určení výměry i při nezměněném geometrickém určení pozemku, nebo (d) při opravě chyb zobrazení hranice parcely v katastrální mapě a chyb výpočtů výměr parcel. Ke změně výměry podle písmen b) a d) evidované v katastru nedochází, není-li při shodném kódu způsobu určení výměry překročena mezní odchylka, pokud nejde o obnovu katastrálního operátu novým mapováním nebo na podkladě výsledků pozemkových úprav.

Při změně hranice pozemku dochází k oddělení reálné části pozemku v terénu a jejímu sloučení k pozemku jinému, případně k vzájemnému oddělení nebo sloučení více částí různých pozemků. Je tedy pochopitelné, že taková změna skutečného uspořádání pozemků v terénu musí mít svůj důsledek ve změně výměry parcel. Změna výměry se v katastru provede současně se změnou hranice pozemku, na podkladě údajů v geometrickém plánu. Obdobně při určení hranice soudem dochází k nahrazení dosavadní hranice hranicí novou a změněné geometrické určení pozemku se promítne i do velikosti výměry.

Ke změně výměry může dojít výpočtem s vyšším kódem způsobu určení výměry i při nezměněném geometrickém určení pozemku (a to i v případě, že nejsou překročeny mezní odchylky). 27 To může nastat např. tehdy, pokud pozemek byl v minulosti zaměřen při mapování nebo v souvislosti s tvorbou geometrického plánu způsobem, který umožňoval výpočet souřadnic v S-JTSK s vyhovující přesností, případně tyto souřadnice byly vypočteny, avšak technické prostředky neumožňovaly provést výpočet výměr z údajů získaných měřením v terénu a tyto tedy byly určeny až následně odměřením z mapy a v katastru jsou evidovány s kódem způsobu určení výměry 0. Nyní katastrální úřad převádí katastrální mapu do digitální formy, a při tom provede výpočet výměr ze souřadnic v S-JTSK, tedy s vyšším způsobem určení (kód 2). Takovým zpřesněním nejsou podle § 2 písm. g) katastrálního zákona dotčena práva k pozemku, nedochází ke změně hranic pozemků v terénu a rozsah vlastnictví zůstává nezměněn. Vlastníci pozemků se tedy nemusejí obávat, že by jim se zpřesněním výměry z pozemku v terénu nějaký kus reálně zmizel či přibyl, nebo že by si snad mohli vlastníci sousedních pozemků oprávněně nárokovat posunutí hranic pozemků.

Z judikatury

Výměra pozemku není závazným údajem katastrálního operátu (§ 20 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky), nýbrž údajem odvíjejícím se od přesnosti užité metody měření hranic pozemků v terénu a převedení výsledku do pomocí sítě souřadnicového systému bodů JTSK. Pokud je údaj o výměře pozemku změněn v rámci obnovy katastrálního operátu přepracováním (§ 63 vyhlášky č. 26/2007 Sb.), přičemž oprava údaje o výměře se opírá o dochovanou měřickou dokumentaci (konkrétně záznam podrobného měření změn) přiloženou ke geometrickému plánu a takto určené zaměření hranice pozemku v zásadě odpovídá průběhu hranic pozemku v terénu, je třeba z dochované měřické dokumentace vycházet i při zpřesnění výměry pozemku v obnoveném souboru geodetických informací katastrálního operátu. (NSS 3 As 80/2012-21)

Vymezení parcely je jen evidenční záležitostí a nemůže nic měnit na vlastnickém právu k pozemku; proto také soud nemůže určovat, jaká je ve skutečnosti výměra parcely, neboť stanovení výměry parcely je jen věcí katastrálního úřadu, který parcely eviduje. To vyplývá i z § 19a odst. 5 zákona č. 344/1992 Sb., o katastru nemovitostí České republiky (katastrální zákon), ve znění pozdějších předpisů, podle kterého zpřesněním evidenčních údajů katastru o geometrickém a polohovém určení hranice pozemku a výměře parcely nedochází ke změně právních vztahů k pozemku. (NS 22 Cdo 2271/2006)

IX. Druh a způsob využití pozemku a jejich změny

Podle § 3 odst. 2 katastrálního zákona se pozemky člení podle druhů na ornou půdu, chmelnice, vinice, zahrady, ovocné sady, trvalé travní porosty, lesní pozemky, vodní plochy, zastavěné plochy a nádvoří a ostatní plochy. Orná půda, chmelnice, vinice, zahrady, ovocné sady a trvalé travní porosty jsou zemědělskými pozemky. Kódy, názvy (i zkrácené) a charakteristiky druhu pozemků pro účely katastru jsou uvedeny v bodu 1 přílohy katastrální vyhlášky. Způsoby využití pozemku jsou uvedeny v bodu 2 přílohy katastrální vyhlášky, a to včetně údaje o tom, u kterého druhu pozemku může být daný způsob využití evidován.

Pro změnu druhu pozemku se podle stavebního zákona vyžaduje územní rozhodnutí o změně využití území podle § 80 odst. 2 písm. e) stavebního zákona (u změny přesahující výměru 1000 m 2 ) nebo územní souhlas podle § 96 odst. 2 písm. d) stavebního zákona (u změny přesahující výměru 300 m 2 nejvýše však do výměry 1000 m 2 ). Územní rozhodnutí ani územní souhlas se nevyžaduje pro změny druhu pozemku do výměry 300 m 2 , s výjimkou případů změny druhu pozemku v území s archeologickými nálezy a změny druhu pozemku ve zvláště chráněném území (§ 80 odst. 3 až 5 stavebního zákona).

Změna druhu a způsobu využití pozemku se zapisuje jako změna jiného údaje katastru podle § 31 písm. a) katastrálního zákona po jejím uskutečnění v terénu na základě ohlášení vlastníka 28 pozemku, jehož přílohou jsou:

■ prohlášení vlastníka o tom, že změna druhu pozemku byla již v terénu uskutečněna, s úředně ověřeným podpisem (§ 30 odst. 4 katastrální vyhlášky),

■ územní rozhodnutí stavebního úřadu o změně využití území nebo územní souhlas stavebního úřadu se změnou druhu pozemku, jsou-li vyžadovány,

■ další listiny podle povahy navrhované změny (např. rozhodnutí orgánu státní správy lesů o trvalém odnětí pozemků plnění funkcí lesa (§ 15 odst. 1 lesního zákona), souhlas orgánu ochrany zemědělského půdního fondu k trvalému odnětí půdy ze zemědělského půdního fondu pro nezemědělské účely (§ 9 odst. 1 zákona č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů) při změně zemědělského pozemku na jiný druh pozemku než zemědělský pozemek, nebo souhlasné vyjádření příslušného orgánu ochrany přírody, jedná-li se o změny druhu a způsobu využití pozemků ve zvlášť chráněných územích),

■ geometrický plán pro rozdělení pozemku, byla-li změna prováděna pouze na části pozemku.

Podrobný výčet podkladů nutných k zápisu změny druhu nebo způsobu využití pozemku v katastru, včetně popisu postupu katastrálního úřadu při těchto změnách, je uveden v Pokynech ČÚZK č. 41 (dostupné na: http://www.cuzk.cz / v sekci „Předpisy“ – „Resortní předpisy a opatření“.

X. Zjednodušená evidence pozemků a její odstranění

Pozemky, jejichž hranice v terénu neexistují a jsou sloučeny do větších půdních celků, se v katastru evidují zjednodušeným způsobem s využitím bývalého pozemkového katastru, pozemkových knih a navazujících operátů přídělového a scelovacího řízení a evidence nemovitostí, a to do doby jejich zobrazení v katastrální mapě, nejpozději však do doby ukončení pozemkových úprav (§ 62 odst. 1 katastrálního zákona).

Katastrální mapa zobrazení hranice pozemků vedených zjednodušeným způsobem neobsahuje, 29 údaje o nich jsou zapsány pouze v souboru popisných informací katastru, přičemž podle § 62 odst. 2 katastrálního zákona se pozemky evidované zjednodušeným způsobem považují pro účely zápisu práv za pozemky podle katastrálního zákona a jsou tedy rovnocenným předmětem evidence a předmětem právních vztahů.

V katastru se o parcele zjednodušené evidence podle § 10 odst. 5 katastrální vyhlášky eviduje:

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Katastr nemovitostí.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.