Vzor citace: POREMSKÁ, M. Elektronické zadávání veřejných zakázek.
Praha: Wolters Kluwer ČR, 2013. 192 s.

Právní stav publikace je k 1. 1. 2013.

Recenzenti: prof. JUDr. Karel Marek, CSc.
Mgr. Jarmila Pechátová
Mgr. Pavel Sloup

© JUDr. Michaela Poremská, Ph.D., 2013

ISBN 978-80-7357-760-5 (brož.)

ISBN 978-80-7357-762-9 (e-pub)

Děkuji svým rodičům Aleně a Petru Poremským za soustavnou podporu a péči. Mému manželovi Filipu Kunderovi z Pařezovic za lásku a trpělivost. A nemohu opomenout poděkovat za osmnáctiletou skvělou společnost svému zesnulému psímu kamarádovi Charlesovi zvanému Čajda.

Předmluva

Předkládám vám publikaci, troufám si napsat ojedinělou na trhu, protože poskytuje výklad k elektronickým úkonům ve veřejném zadávání.

Opírám se o teoretické znalosti, ale i praktické zkušenosti z elektronického zadávání veřejných zakázek. Od roku 2009 používám pouze elektronické nástroje při zadávání veřejných zakázek. Záměrně se vyhýbám slovnímu spojení atestované elektronické nástroje, neboť všechny námitky ve věci elektronizace, které jsem doposud řešila, se většinou týkaly atestace (dnes certifikace). O atestaci (certifikaci) budu mimo jiné podrobněji psát v této knize.

Přeji příjemný zážitek z četby. Bude nejspíše trochu kontroverzní, ale snad tímto podnítí plodnou diskusi na téma elektronizace veřejného investování.

V Ostravě dne 7. 1. 2013

Michaela Poremská

Obsah

Seznam zkratek

Úvod

ČÁST I.

Aktuální otázky související s elektronizací zadávání veřejných zakázek

Kapitola 1  Rozšíření použití elektronických nástrojů?

1.1 Úvod

1.2 Co je elektronický nástroj?

1.3 Atestované versus certifikované elektronické nástroje

1.4 Novela č. 179/2010 Sb. a možnosti elektronizace

1.4.1 Vhodné uveřejňování

1.4.2 Povinné poskytování zadávací dokumentace v elektronické podobě

1.4.3 Rozšíření použití elektronické aukce

1.5 Novela č. 55/2012 Sb. a možnosti elektronizace

1.5.1 Profil zadavatele

1.5.2 Nabídky pouze v elektronické podobě

1.5.3 Uveřejnění (alespoň textové části) zadávací dokumentace (včetně kvalifikační dokumentace a dodatečných informací) na profilu zadavatele

1.5.4 Povinné uveřejňování předběžného oznámení u podlimitní a nadlimitní veřejné zakázky nejméně jeden měsíc před zahájením včetně odůvodnění veřejné zakázky

1.5.5 Uveřejňování písemné zprávy

1.5.6 Povinné použití elektronické aukce

1.5.7 Uveřejňování

1.5.8 Uveřejňování smluv, výše skutečné uhrazené ceny a seznamu subdodavatelů na profilu zadavatele

1.6 Závěr

Kapitola 2  Elektronické podpisy v elektronických nástrojích

2.1 Úvod

2.2 Úvaha nad použitím elektronických podpisů v elektronických nástrojích podle předcházející právní úpravy

2.3 Zastoupení

2.4 Uživatelské účty

2.5 Závěr

Kapitola 3  Elektronické nástroje po jejich certifikaci

3.1 Úvod

3.2 Posuzování shody

3.3 Provozovatel versus žadatel

3.4 Provozní prostředí

3.4.1 Řízení přístupu k aktivům v rámci zadávacích postupů (T3)

3.4.2 Použití otevřených formátů dokumentů (T4)

3.4.3 Archivace dokumentace o veřejné zakázce (T5)

3.4.4 Odeslání datové zprávy v rámci organizace zadavatele (T9)

3.4.5 Příjem datové zprávy v rámci organizace zadavatele (T10)

3.4.6 Jednání komise/poroty/zadavatele (T19)

3.4.7 Elektronický podpis dokumentu (T20)

3.5 Závěr

Kapitola 4  E-tržiště

4.1 Úvod

4.2 Elektronická tržiště veřejné správy (e-tržiště)

4.2.1 Co jsou e-tržiště?

4.2.2 Právní úprava e-tržišť

4.2.3 Fungování e-tržišť

4.3 Závěr

Kapitola 5  Rámcové smlouvy versus dynamické nákupní systémy

5.1 Úvod

5.2 Rámcové smlouvy

5.2.1 Pojem rámcová smlouva

5.2.2 Charakteristika rámcové smlouvy

5.2.3 Zvláštní postup v zadávacím řízení (část třetí hlava II zákona o veřejných zakázkách)

5.2.4 Charakteristika zadávání veřejné zakázky na základě rámcové smlouvy

5.2.5 Postup při zadávání veřejné zakázky na základě rámcové smlouvy

5.2.6 Postup při zadávání veřejné zakázky na základě rámcové smlouvy veřejným zadavatelem

5.2.7 Hodnotící kritéria při zadávání veřejné zakázky na základě rámcové smlouvy

5.3 Dynamický nákupní systém

5.3.1 Zavedení DNS a zařazení do DNS

5.3.2 Zadávání veřejných zakázek v DNS

5.4 Rámcové smlouvy versus dynamické nákupní systémy

5.5 Závěr

Kapitola 6  Datové schránky versus elektronické nástroje

6.1 Úvod

6.2 Datové schránky

6.3 Doručování prostřednictvím datových schránek

6.4 Existuje možnost stanovit si způsob komunikace mezi zadavatelem a dodavatelem ve veřejných zakázkách?

6.5 Výklad § 148 odst. 2 zákona o veřejných zakázkách o komunikaci mezi zadavatelem a dodavatelem

6.6 Výklad pojmů „povaha dokumentu“ v § 17 odst. 1 zákona o datových schránkách a „povaha písemností“ v § 148 odst. 2 zákona o veřejných zakázkách

6.7 Elektronické podpisy a datové schránky

6.8 Závěr

Kapitola 7  Rozhodovací praxe v elektronizaci veřejných zakázek

7.1 Úvod

7.2 E-mail

7.3 Fax a e-mail

7.4 Rozdílná elektronická a listinná podoba zadávacích podmínek

7.5 Formální zpracování nabídek

7.6 Vhodné uveřejnění na profilu zadavatele

7.7 Uveřejňování neomezeným a přímým dálkovým přístupem

7.8 Závěr

Kapitola 8  Trestná činnost v elektronizaci veřejných zakázek

8.1 Úvod

8.2 Úmluva o kyberktiminalitě

8.3 Kybernetické trestné činy (angl. cybercrimes)

8.4 Předcházející trestněprávní úprava v oblasti veřejných zakázek

8.5 Současný trestní zákoník

8.6 Závěr

ČÁST II.

Komentář k vybraným ustanovením zákona o veřejných zakázkách souvisejícím s elektronizací zadávání veřejných zakázek

§ 17 písm. b) – Dynamický nákupní systém

§ 17 písm. c) – Elektronická aukce

§ 17 písm. x) – Profil zadavatele

§ 72 – Otevírání nabídek podaných v elektronické podobě

§ 73 – Protokol o otevírání obálek

§ 93 – Zavedení dynamického nákupního systému

§ 94 – Zařazení do dynamického nákupního systému

§ 95 – Zadávání veřejné zakázky v dynamickém nákupním systému

§ 96 – Podmínky a rozsah použití elektronické aukce

§ 97 – Průběh elektronické aukce

§ 149 – Elektronické prostředky a elektronické nástroje

Shrnutí

Resumé

Přílohy

Seznam literatury

Seznam internetových zdrojů

O autorce

Seznam zkratek

z. v. z.

zák. č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů

zák. o dat. schránkách

zák. č. 300/2008 Sb., o elektronických úkonech a autorizované konverzi dokumentů, ve znění pozdějších předpisů

novela č. 55/2012 Sb.

zákon č. 55/2012 Sb., kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů

novela č. 179/2010 Sb.

zákon č. 179/2010 Sb., kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, ve znění pozdějších předpisů, a některé další zákony

obč. zák.

zák. č. 40/1964 Sb., občanský zákoník, ve znění pozdějších předpisů

obch. zák.

zák. č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník, ve znění pozdějších předpisů

tr. zákoník

zák. č. 40/2009 Sb., trestní zákoník, ve znění pozdějších předpisů

tr. zákon

zákon č. 140/1961 Sb., trestní zákon, ve znění pozdějších předpisů

vyhl. č. 9/2011 Sb.

vyhláška č. 9/2011 Sb., kterou se stanoví podrobnější podmínky týkající se elektronických nástrojů a úkonů učiněných elektronicky při zadávání veřejných zakázek a podrobnosti týkající se certifikátu shody

vyhl. č. 133/2012 Sb.

vyhláška č. 133/2012 Sb., o uveřejňování vyhlášení pro účely zákona o veřejných zakázkách a náležitostech profilu zadavatele

RS

rámcová smlouva

DNS

dynamický nákupní systém

Úvod

Zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, účinný od 1. července 2006 (dále „z. v. z.“ nebo „zákon o veřejných zakázkách“) zavedl elektronický způsob zadávání veřejných zakázek.

Stoprocentní elektronizace byla stanovena Akčním plánem provádění právního rámce v oblasti elektronizace zadávání veřejných zakázek ze dne 13. 12. 2004 a dále Prohlášením ministrů ze dne 24. 11. 2005 přijatém v Manchesteru ve Velké Británii, podle kterého: „Do roku 2010 budou všechny orgány veřejné správy v Evropě schopny zadávat 100 % veřejných zakázek elektronicky, pokud to bude právně přípustné, čímž se vytvoří rovnější a průhlednější podmínky jednotného trhu pro všechny společnosti bez ohledu na jejich velikost nebo umístění. Do roku 2010 bude alespoň 50 % veřejných zakázek přesahujících limit pro veřejné zakázky EU vypořádáno elektronicky.“[1] Akční plán „eGovernment“ v rámci iniciativy i2010 dne 25. 3. 2006[2] uvedené potvrdil. Na dané dokumenty navazují aktuální prohlášení či plány.[3]

K elektronické komunikaci ve veřejných zakázkách je třeba zmínit Strategii elektronizace zadávání veřejných zakázek pro období let 2011 až 2015 , což je nový strategický dokument pro elektronizaci zadávání veřejných zakázek, který byl přijat usnesením vlády ČR č. 5 ze dne 5. ledna 2011[4] a v němž jsou vymezeny cíle Strategie realizace Smart Administration v období 2007–2015, tedy vazba elektronického zadávání na e-Government[5] , a kde je mimo jiné uvedeno: „Elektronizace zadávání veřejných zakázek povede k výraznému urychlení komunikace v průběhu zadávacích řízení. Dojde ke snížení administrativní zátěže dodavatelů a snížení transakčních nákladů.“

Domnívám se, že novely zákona o veřejných zakázkách – nejprve zákon č. 179/2010 Sb. , kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách, (dále jen „novela č. 179/2010 Sb.“) účinný od 15. září 2010, „skrytě“ prosadil nové povinnosti, při jejichž plnění bylo či je nutné používat elektronické nástroje, a následně zákon č. 55/2012 Sb. , kterým se mění zákon č. 137/2006 Sb., o veřejných zakázkách (dále také jen „novela č. 55/2012 Sb.“), účinný od 1. dubna 2012, zvýšil „tlak“ na elektronizaci veřejných zakázek.

Cílem této knihy (viz ČÁST II. – Komentář k vybraným ustanovením zákona o veřejných zakázkách souvisejícím s elektronizací zadávání veřejných zakázek) je komentář ustanovení zákona, která se týkají elektronického zadávání veřejných zakázek. Jedná se konkrétně o § 17 (pojmy „dynamický nákupní systém“, „elektronická aukce“ a „profil zadavatele“), § 72−73, § 93−97 a § 149 z. v. z.

Před samotným komentářem však budou v této knize (viz ČÁST I. – Aktuální otázky související s elektronizací zadávání veřejných zakázek) rozebrána témata, diskutovaná převážně mezi odbornou veřejností, která se týkají elektronizace veřejného zadávání. Konkrétně jde o následující témata:

1. Rozšíření použití elektronických nástrojů.

2. Elektronické podpisy v elektronických nástrojích.

3. Elektronické nástroje po jejich certifikaci.

4. E-tržiště.

5. Rámcové smlouvy versus dynamické nákupní systémy.

6. Datové schránky versus elektronické nástroje.

7. Rozhodovací praxe v elektronizaci veřejných zakázek.

8. Trestná činnost v elektronizaci veřejných zakázek.

V příloze této knihy je dostupný soupis nových povinností ve veřejné zakázce malého rozsahu, zjednodušeném podlimitním řízení, otevřeném řízení a jednacím řízení bez uveřejnění od 1. dubna 2012 podle novely č. 55/2012 Sb. k zákonu o veřejných zakázkách č. 137/2006 Sb. a vyhláška č. 9/2011 Sb. Na CD (které je součástí knihy) jsou řazeny vzory zadávacích dokumentací pro elektronické zadávání veřejných zakázek, dále vyhláška č. 9/2011 Sb. a zdroje k elektronickému zadávání veřejných zakázek.

ČÁST I.

Aktuální otázky související s elektronizací zadávání veřejných zakázek

Kapitola 1

Rozšíření použití elektronických nástrojů

1.1  Úvod

Tato kniha záměrně začíná kapitolou o rozšíření použití elektronických nástrojů, a nikoliv komentářem vlastních ustanovení zákona o veřejných zakázkách týkajících se elektronických úkonů, neboť se domnívám, že v praxi stále převládá základní neznalost o tom, co je elektronizace veřejných zakázek, co jsou elektronické nástroje a jak se používají při zadávání veřejných zakázek.

Předmětem úvodního tématu je analýza nových či „staronových“ povinností po novelách č. 179/2010 Sb. a č. 55/2012 Sb., které je nutné provádět pomocí elektronických nástrojů pro zadávání veřejných zakázek, přičemž cílem kapitoly je sumarizace těchto povinností, která má prokázat buď rozšiřování používání elektronických nástrojů a nutnost jejich používání, či nikoli.

1.2  Co je elektronický nástroj?

Nejprve je nutné si uvědomit, co je elektronický nástroj. Zákon o veřejných zakázkách definuje elektronický nástroj jako programové vybavení, případně jeho součásti, které jsou spojeny se sítí nebo službou elektronických komunikací a umožňují prostřednictvím této sítě nebo služby provádění úkonů v elektronické podobě podle zákona, včetně zpracování zahrnujícího digitální kompresi a uchovávání dat (§ 149 odst. 2 věta první z. v. z.).

Zákon dále stanovuje, že zadavatel může použít elektronické nástroje pouze za předpokladu, že použití těchto elektronických nástrojů neporušuje zákaz diskriminace, tyto elektronické nástroje jsou s ohledem na předmět veřejné zakázky obecně dostupné a slučitelné s běžně užívanými informačními a komunikačními technologiemi (§ 149 odst. 2 věta druhá z. v. z.).

Při elektronické komunikaci související se zadávacím řízením nebo soutěží o návrh dá zadavatel dodavatelům, kteří mohou mít zájem účastnit se řízení či soutěže, k dispozici veškeré informace technické povahy, včetně kódování a šifrování, které jsou nezbytné pro komunikaci elektronickými prostředky, zejména pro elektronické podání nabídek a žádostí o účast (§ 149 odst. 3 z. v. z.). V praxi jsou technické informace poskytovány formou manuálů k užívání elektronických nástrojů či jsou součástí zadávací dokumentace, příp. je dokonce možné si vyzkoušet demoverze elektronických nástrojů, a ověřit si tak poskytované technické informace.

Doplňuji informaci, že zákon v § 149 odst. 8 z. v. z. uvádí, že detailnější podmínky týkající se nástrojů a úkonů učiněných elektronicky při zadávání veřejných zakázek stanoví prováděcí právní předpis. Daným předpisem je vyhláška č. 9/2011 Sb., kterou se stanoví podrobnější podmínky týkající se elektronických nástrojů a úkonů učiněných elektronicky při zadávání veřejných zakázek a podrobnosti týkající se certifikátu shody (dále jen „vyhl. č. 9/2011 Sb.“). Vyhláška nabyla účinnosti dne 20. ledna 2011 a zároveň zrušila k 29. červnu 2011 vyhlášku č. 326/2006 Sb., o podrobnostech atestačního řízení pro elektronické nástroje, náležitostech žádosti o atest a o výši poplatku za podání žádosti o atest (vyhláška o atestačním řízení pro elektronické nástroje).

1.3  Atestované versus certifikované elektronické nástroje

Novela č. 179/2010 Sb. upravila s účinností od 15. června 2010, že elektronické nástroje atestované podle dosavadních předpisů jsou zadavatelé oprávněni používat do 30. června 2011 (poznámka autorky: viz Přechodná ustanovení; novela je účinná od 15. září 2010).

Od 1. července 2011 se proto již nevydává a nepoužívá atest, ale ověřuje se shoda elektronického nástroje z hlediska funkcionality a z hlediska prostředí, ve kterém je elektronický nástroj provozován, a vydává se certifikát shody.

Novela č. 179/2010 Sb. zrušila část ustanovení § 149 odst. 2 z. v. z., ve kterém byla stanovena povinnost používat pouze atestované elektronické nástroje. Konkrétně byla zrušena věta třetí § 149 odst. 2 z. v. z., podle které „pro zajištění splnění těchto požadavků mohou být elektronické nástroje v zadávacím řízení použity pouze tehdy, jsou-li atestovány v atestačním řízení prováděném Ministerstvem vnitra“, proto je v současné době možné používat certifikované i necertifikované elektronické nástroje.

Rozhodnutím, které dnes nelze již zcela použít vzhledem ke změně právní úpravy, jak je stručně popsána výše, je např. rozhodnutí Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže,[6] podle kterého „elektronickými prostředky pro účely zadávání veřejných zakázek a pro komunikaci v zadávacím řízení se ze zákona rozumí výhradně atestovaný elektronický nástroj“.

1.4  Novela č. 179/2010 Sb. a možnosti elektronizace

Lze shrnout, že novela č. 179/2010 Sb. zavedla tyto úkony prováděné pomocí elektronických nástrojů:

1. tzv. vhodné uveřejňování (§ 38 z. v. z.),

2. povinné poskytování zadávací dokumentace v elektronické podobě (§ 48 z. v. z.),

3. rozšíření použití elektronické aukce (§ 71 a § 73 z. v. z.).

1.4.1  Vhodné uveřejňování

Institut vhodného uveřejnění (uveřejňování) znamenal povinnost uveřejnit výzvu k podání nabídky a k prokázání splnění kvalifikace vhodným způsobem po celou dobu trvání lhůty pro podání nabídek, která byla splněna, pokud veřejný zadavatel uveřejnil písemnou výzvu na svém profilu, který byl uveřejněn v informačním systému podle § 157 z. v. z. Podrobnější podmínky týkající se způsobu oznámení o profilu zadavatele měl stanovit prováděcí právní předpis (§ 38 odst. 3 z. v. z., ve znění před novelou č. 55/2012 Sb.). Až dne 27. dubna 2012 byla publikována vyhláška č. 133/2012 Sb., o uveřejňování vyhlášení pro účely zákona o veřejných zakázkách a náležitostech profilu zadavatele, účinná od 1. června 2012 (podrobněji viz dále).

Institut vhodného uveřejnění byl novelou č. 55/2012 Sb. účinnou od 1. dubna 2012 nahrazen institutem uveřejnění na profilu zadavatele (§ 38 odst. 2 z. v. z. ve znění po novele č. 55/2012 Sb.).

1.4.2  Povinné poskytování zadávací dokumentace v elektronické podobě

Co se týče povinnosti poskytování zadávací dokumentace v elektronické podobě, zadavatel měl povinnost na žádost dodavatele odeslat dodavateli zadávací dokumentaci v elektronické podobě v otevřeném řízení nejpozději do 6 dnů a ve zjednodušeném podlimitním řízení nejpozději do 2 pracovních dnů ode dne doručení písemné žádosti dodavatele, neposkytl-li zadavatel v daných řízeních přístup k zadávací dokumentaci způsobem dálkového přístupu (§ 48 odst. 1 z. v. z., ve znění před novelou č. 55/2012 Sb.), tj. na profilu zadavatele [§ 17 písm. g) z. v. z. ve znění před novelou č. 55/2012 Sb.].

Novela č. 55/2012 Sb. změnila[7]povinnost poskytovat zadávací dokumentaci v elektronické podobě tak, že zadavatel má nyní automaticky povinnost uveřejňovat (alespoň textovou část) zadávací dokumentace na svém profilu ode dne uveřejnění oznámení zadávacího řízení či výzvy k podání nabídek ve zjednodušeném podlimitním řízení. Povinnost poskytovat zadávací dokumentaci v elektronické podobě zůstává v užším řízení, jednacím řízení bez uveřejnění i s uveřejněním a soutěžním dialogu (srov. § 48 odst. 3 z. v. z. před novelou č. 55/2012 Sb. a § 48 odst. 5 z. v. z. po novele č. 55/2012 Sb.).

1.4.3  Rozšíření použití elektronické aukce

Rozšíření použití elektronické aukce spočívalo nakonec v tom, že pokud zadavatel uveřejnil v oznámení či výzvě o zahájení zadávacího řízení záměr použít jako prostředek hodnocení nabídek elektronickou aukci, koná se otevírání obálek bez přítomnosti uchazečů (§ 71 odst. 7 poslední věta z. v. z. před novelou č. 55/2012 Sb. a § 71 odst. 8 poslední věta z. v. z. po novele č. 55/2012 Sb.). Dále je zadavatel povinen v protokolu o otevírání obálek uvést identifikační údaje uchazečů odděleně od ostatních údajů a informací tak, aby bylo zajištěno utajení totožnosti účastníků elektronické aukce (§ 73 odst. 3 z. v. z.), a není z důvodu konání aukce oprávněn uchazečům zpřístupnit či umožnit nahlédnout do těch částí protokolu, které obsahují identifikační údaje uchazečů (§ 73 odst. 4 poslední věta z. v. z.).

Těmito ustanoveními se dle mého názoru mělo i má zamezit jakýmkoli případným dohodám mezi uchazeči před konáním elektronické aukce.[8]

Daná úprava nebyla novelou č. 55/2012 Sb. změněna (vyjma změny číslování paragrafů).

1.5  Novela č. 55/2012 Sb. a možnosti elektronizace

Novela č. 55/2012 Sb. zavádí tyto nové a staronové úkony (či instituty) prováděné pomocí elektronických nástrojů pro zadávání veřejných zakázek:

1. profil zadavatele [§ 17 písm. x) z. v. z.],

2. nabídky pouze v elektronické podobě [§ 44 odst. 3 písm. i) z. v. z.],

3. uveřejnění (alespoň textové části) zadávací dokumentace (včetně kvalifikační dokumentace a dodatečných informací) na profilu zadavatele (§ 48 odst. 1 a 6 a § 49 odst. 2 až 4 z. v. z.),

4. povinné uveřejňování předběžného oznámení u podlimitní a nadlimitní veřejné zakázky nejméně 1 měsíc před zahájením (§ 86 z. v. z.) včetně odůvodnění veřejné zakázky (§ 156 z. v. z.),

5. uveřejňování písemné zprávy (§ 85 z. v. z.),

6. povinné použití elektronické aukce (§ 96 odst. 5 z. v. z.),

7. uveřejňování (§ 146 a 147 z. v. z.),

8. uveřejňování smluv, výše skutečné uhrazené ceny a seznamu subdodavatelů na profilu zadavatele (§ 147a z. v. z.).

1.5.1  Profil zadavatele

Novela č. 55/2012 Sb. zavedla definici profilu zadavatele tak, že se jedná o elektronický nástroj, prostřednictvím kterého zadavatel podle zákona o veřejných zakázkách uveřejňuje informace a dokumenty ke svým veřejným zakázkám způsobem, který umožňuje neomezený a přímý dálkový přístup, a internetová adresa elektronického nástroje je uveřejněna ve Věstníku veřejných zakázek [§ 17 písm. x) z. v. z.].

Podle novely má požadavky na náležitosti profilu zadavatele stanovit prováděcí právní předpis. Jedná se o vyhláškuč. 133/2012 Sb., o uveřejňování vyhlášení pro účely zákona o veřejných zakázkách a náležitostech profilu zadavatele, která nabyla účinnosti dne 1. června 2012. K vyhlášce byla vydána „Metodika k vyhlášce o uveřejňování vyhlášení pro účely zákona o veřejných zakázkách a náležitostech profilu zadavatele“ dostupná na www.portal-vz.cz,[9]kterou doporučuji používat, neboť ve složitých otázkách o elektronizaci veřejného investování může pomoci při výkladu a dodržování vyhlášky.

Doplňuji, že do 31. května 2012 se bylo možné řídit shrnutím základních požadavků na profil zadavatele uveřejněným taktéž na www.portal-vz.cz.[10]

K 31. prosinci 2012 je nutné uveřejňovat údaje na profilu zadavatele ve strukturované podobě, jak stanovuje příloha č. 5 vyhlášky č. 133/2012 Sb. Testovací prostředí pro ověření funkčnosti profilů je dostupné na www.isvz.cz, záložka Profily zadavatelů.

1.5.2  Nabídky pouze v elektronické podobě

Novela explicitně potvrdila, co již praxe zadavatelů používající elektronické nástroje běžně využívala, a to možnost zadavatele stanovit si požadavek na podání nabídky pouze v elektronické podobě prostřednictvím elektronického nástroje [§ 44 odst. 3 písm. i) z. v. z.]. Uvedené ustanovení samozřejmě nebrání tomu, aby zadavatelé stanovili přijímání nabídek v listinné podobě či v podobě kombinované nabídky.

1.5.3  Uveřejnění (alespoň textové části) zadávací dokumentace (včetně kvalifikační dokumentace a dodatečných informací) na profilu zadavatele

Novela zavedla úpravou ustanovení § 48 odst. 1 z. v. z. v otevřeném řízení, zjednodušeném podlimitním řízení, užším řízení a jednacím řízení s uveřejněním, s výjimkou postupu sektorového zadavatele podle § 33 z. v. z., povinnost zadavatele uveřejnit na profilu zadavatele alespoň textovou část zadávací dokumentace ode dne uveřejnění oznámení zadávacího řízení či výzvy k podání nabídek ve zjednodušeném podlimitním řízení, a to alespoň do konce lhůty pro podání nabídek. Uvedené neplatí, pokud by uveřejněním došlo k vyzrazení nebo ohrožení utajovaných informací podle zákona č. 412/2005 Sb., o ochraně utajovaných informací a o bezpečnostní způsobilosti, ve znění pozdějších předpisů.

Připomínám, že se tímto zrušila výslovná povinnost zadavatele poskytovat zadávací dokumentaci elektronicky (s výjimkou užšího řízení, jednacího řízení bez uveřejnění i s uveřejněním a soutěžního dialogu), jak stanovila novela č. 179/2010 Sb. (viz výše).

Pokud zadavatel v užším řízení, jednacím řízení s uveřejněním nebo soutěžním dialogu nestanoví požadavky k prokázání kvalifikace v zadávací dokumentaci, uveřejní na profilu zadavatele kvalifikační dokumentaci ode dne uveřejnění oznámení zadávacího řízení (§ 48 odst. 6 z. v. z.).

Doplňuji, že zadavatel vždy uveřejní dodatečné informace včetně přesného znění žádosti stejným způsobem, jakým uveřejnil textovou část zadávací dokumentace nebo kvalifikační dokumentaci (§ 49 odst. 3 z. v. z.). Pokud je zadavatel poskytuje i bez předchozí žádosti § 49 odst. 4 z. v. z., je třeba si uvědomit, že postupuje obdobně podle § 49 odst. 2 a 3 z. v. z., tzn. musí uveřejnit znění dodatečných informací.

1.5.4  Povinné uveřejňování předběžného oznámení u podlimitní a nadlimitní veřejné zakázky nejméně jeden měsíc před zahájením včetně odůvodnění veřejné zakázky

Veřejný zadavatel uveřejní formou předběžného oznámení nadlimitní a podlimitní veřejné zakázky. Veřejný zadavatel je oprávněn zahájit zadávací řízení nejdříve 1 měsíc od odeslání předběžného oznámení (§ 86 odst. 1 z. v. z.).

Je třeba si uvědomit, že u veřejných zakázek malého rozsahu (§ 12 odst. 3 z. v. z.) zadávaných podle zásad[11] není stanovena povinnost uveřejnění předběžného oznámení, nikoliv však u veřejných zakázek malého rozsahu zadávaných podle ustanovení § 26 odst. 5 věta druhá z. v. z., podle kterého zahájí-li veřejný zadavatel zadávání veřejné zakázky malého rozsahu postupem platným pro zadávání podlimitní veřejné zakázky, postupuje podle ustanovení platných pro zadávání podlimitní veřejné zakázky.

Součástí předběžného oznámení je odůvodnění účelnosti veřejné zakázky. Podrobnosti rozsahu odůvodnění stanoví prováděcí právní předpis (§ 86 odst. 2 z. v. z.) s účinností od 1. září 2012. Do uvedeného data bylo možné se řídit alespoň doporučením Ministerstva pro místní rozvoj.[12]

Výše citovaná ustanovení § 86 odst. 1 a 2 z. v. z. se nepoužijí dle § 86 odst. 3 z. v. z.:

a) na veřejné zakázky zadávané ve zjednodušeném podlimitním řízení,

b) na veřejné zakázky zadávané v jednacím řízení s uveřejněním podle § 22 odst. 1 a 2,[13]

c) na veřejné zakázky zadávané v jednacím řízení bez uveřejnění podle § 23 odst. 1,[14] § 23 odst. 4 písm. b),[15] § 23 odst. 5 písm. c) až e),[16] § 23 odst. 6 až 9,[17] § 23 odst. 10 písm. a) a c)[18] nebo § 23 odst. 11 z. v. z.[19] a

d) v případě, kdy zadavatel předchozí zadávací řízení s obdobným předmětem zrušil podle § 84 odst. 1 písm. e) z. v. z.[20]

Odůvodnění účelnosti veřejné zakázky je součástí odůvodnění veřejné zakázky podle § 156 z. v. z., podle kterého veřejný zadavatel u nadlimitní a podlimitní veřejné zakázky uveřejní na profilu zadavatele odůvodnění:

a) účelnosti veřejné zakázky,

b) přiměřenosti požadavků na technické kvalifikační předpoklady,

c) vymezení obchodních a technických podmínek veřejné zakázky ve vztahu k potřebám veřejného zadavatele,

d) stanovení základních a dílčích hodnotících kritérií a způsobu hodnocení nabídek ve vztahu k potřebám veřejného zadavatele.

Veřejný zadavatel uveřejní odůvodnění do 3 pracovních dnů od uveřejnění oznámení o zahájení zadávacího řízení nebo od odeslání výzvy o zahájení zadávacího řízení. Co je potřeba podle § 16a z. v. z. před uveřejněním odůvodnění u významné veřejné zakázky:

a) Veřejný zadavatel je podle § 2 odst. 2 písm. a) a b) z. v. z. povinen předložit odůvodnění veřejné zakázky u významné veřejné zakázky společně s odůvodněním stanovení předpokládané hodnoty veřejné zakázky ke schválení vládě. Schválení vládou je podmínkou pro zahájení zadávacího řízení. Od 1. ledna 2014 bude podmínkou projednání odůvodnění vládou předložení oponentního odborného vyjádření. Vypracování vyjádření zajistí ministerstvo.

b) Veřejný zadavatel podle § 2 odst. 2 písm. c) z. v. z. předloží odůvodnění u významné veřejné zakázky ke schválení zastupitelstvu. Schválení zastupitelstvem je podmínkou pro zahájení zadávacího řízení.

c) Veřejný zadavatel podle § 2 odst. 2 písm. d) z. v. z. předloží odůvodnění u významné veřejné zakázky ke schválení orgánu rozhodujícímu o otázkách jeho hospodaření podle zvláštního právního předpisu, kterým je např. § 5 odst. 2 písm. b) zákona č. 6/1993 Sb., o České národní bance, ve znění pozdějších předpisů.

Podrobnosti rozsahu odůvodnění stanovilavyhláška č. 232/2012, o podrobnostech rozsahu odůvodnění účelnosti veřejné zakázky a odůvodnění veřejné zakázky, účinná od 1. 9. 2012 (podrobněji viz výše).

Uvedené se nepoužije:

a) na veřejné zakázky zadávané ve zjednodušeném podlimitním řízení,

b) na veřejné zakázky zadávané v jednacím řízení s uveřejněním podle § 22 odst. 1 a 2 a na veřejné zakázky zadávané v jednacím řízení bez uveřejnění podle § 23 odst. 1,[21] § 23 odst. 4 písm. b),[22] § 23 odst. 5 písm. c) až e),[23] § 23 odst. 6 až 9,[24] § 23 odst. 10 písm. a) a c)[25] nebo § 23 odst. 11 z. v. z.[26] Doplňuji, že veřejný zadavatel postupuje při použití soutěže o návrh podle uvedeného obdobně.

1.5.5  Uveřejňování písemné zprávy

Novela rozšířila obsah písemné zprávy o náležitost uvedenou v § 85 odst. 2 písm. d) z. v. z. ve znění po novele č. 55/2012 Sb., tj. o identifikační údaje všech uchazečů a jejich nabídkovou cenu. Současně stanovila povinnost vyhotovení zprávy o každé veřejné zakázce, přičemž se přikláním k názoru, že nikoliv veřejné zakázce malého rozsahu zadávané podle zásad,[27] neboť jednou z náležitostí je uvedení zvoleného druhu zadávacího řízení. Pokud by ovšem veřejná zakázka malého rozsahu byla zadávaná podle zákona (§ 26 odst. 5 věta druhá z. v. z.), bylo by nutné zprávu vytvořit.

Písemnou zprávu je nutné podle novely uveřejnit na profilu zadavatele nejpozději do 15 dnů od ukončení zadávacího řízení. Co je „ukončení zadávacího řízení“, není v zákoně stanoveno, je tedy možné dané vykládat tak, že s posledním úkonem předcházejícím uveřejnění písemné zprávy je možné považovat řízení za ukončené.

1.5.6  Povinné použití elektronické aukce

Zcela nově je stanoveno, že veřejný zadavatel je povinen použít elektronickou aukci při zadání veřejné zakázky na dodávky zboží vymezeného prováděcím právním předpisem (§ 96 odst. 5 z. v. z.). Nutno dodat, že prováděcí předpis doposud (k 1. lednu 2013) nebyl publikován ve Sbírce zákonů, a situace v praxi je taková, že není jisté, jak legálně postupovat podle zákona o veřejných zakázkách, neboť teprve 12. prosince 2012 vláda přijala usnesení č. 925 k „Seznamu komodit vhodných pro automatickou metodu hodnocení a elektronické aukce“, které bude podkladem pro tvorbu prováděcího předpisu.[28]

1.5.7  Uveřejňování

Novela zrušila původní znění ustanovení § 146 z. v. z. a stanovila jeho nové znění takto:[29]

(1) Je-li podle tohoto zákona stanovena povinnost k uveřejnění oznámení či zrušení profilu zadavatele, oznámení o zahájení zadávacího řízení, předběžného oznámení, pravidelného předběžného oznámení, oznámení soutěže o návrh, oznámení o subdodávce, oznámení o výsledku zadávacího řízení, souhrnu oznámení o zadání veřejných zakázek na základě rámcové smlouvy, oznámení o zrušení zadávacího řízení nebo soutěže o návrh či jiných údajů (dále jen „vyhlášení“), rozumí se tím uveřejnění

a) ve Věstníku veřejných zakázek podle § 157, jde-li o podlimitní veřejnou zakázku a uveřejnění oznámení či zrušení profilu zadavatele nebo souhrnu oznámení o zadání veřejných zakázek na základě rámcové smlouvy,

b) ve Věstníku veřejných zakázek podle § 157 a Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „Úřední věstník“), jde-li o nadlimitní veřejnou zakázku; v případě veřejné zakázky na služby podle přílohy č. 2 se v Úředním věstníku uveřejňuje pouze oznámení o výsledku zadávacího řízení nebo oznámení týkající se soutěže o návrh.

Za uveřejnění vyhlášení se považuje uveřejnění všech údajů z vyhlášení doručeného zadavatelem.

(2) Zadavatel v případech, kdy nebyl povinen uveřejnit oznámení o zahájení zadávacího řízení, může uveřejnit dobrovolné oznámení o záměru uzavřít smlouvu.

(3) Pro uveřejnění vyhlášení použije zadavatel formulář podle přímo použitelného předpisu Evropské unie,[30]a jde-li o oznámení a zrušení profilu zadavatele, oznámení o zrušení zadávacího řízení nebo soutěže o návrh,souhrn oznámení o zadání veřejných zakázek na základě rámcové smlouvy,formulář stanovený prováděcím právním předpisem.Ministerstvo zveřejní formuláře v datovém formátu umožňujícím jejich zaslání datovou schránkou a jejich automatizované zpracování na portálu veřejné správy.V případě předběžného oznámení a pravidelného předběžného oznámení uvede zadavatel ve vyhlášení pouze ty údaje, které jsou mu známy v okamžiku odeslání vyhlášení k uveřejnění.

(4) Zadavatel musí být schopen prokázat datum odeslání vyhlášení k uveřejněníve Věstníku veřejných zakázek, popřípadě Úředním věstníku. ProvozovatelVěstníku veřejných zakázekposkytne zadavateli potvrzení o datu uveřejnění vyhlášeníve Věstníku veřejných zakázek. Odeslal-li provozovatelVěstníku veřejných zakázekvyhlášení na základě žádosti zadavatele k uveřejnění v Úředním věstníku, obsahuje potvrzení rovněž datum odeslání vyhlášení Úřadu pro úřední tisky.

(5) Provozovatele subsystémuVěstníku veřejných zakázek, který zajišťuje uveřejňování vyhlášeníve Věstníku veřejných zakázek, může stanovit ministerstvo na základě pověření. Ministerstvo schvaluje provozní řád provozovatele subsystémuVěstníku veřejných zakázekpodle tohoto odstavce a rovněž ceny hrazené zadavatelem provozovateli za uveřejnění vyhlášení. Rozhodnutí o pověření provozovatele subsystémuVěstníku veřejných zakázekuveřejní ministerstvo ve formě sdělení ve Sbírce zákonů.

(6) Seznam povinně uveřejňovaných údajů ve formulářích sloužících pro uveřejnění vyhlášení, způsob uveřejňování vyhlášení týkajících se podlimitních veřejných zakázek, vzor formuláře pro oznámení o zrušení zadávacího řízení nebo soutěže o návrh,vzor formuláře pro souhrn oznámení o zadání veřejných zakázek na základě rámcové smlouvy, vzor formuláře pro oznámení a zrušení profilu zadavatele, podrobnější podmínky týkající se obsahu a způsobu oznámení o profilu zadavatele, druhy formulářů, postup při úpravách údajů v uveřejněném vyhlášení, přístup k uveřejněným vyhlášením, způsob doručování vyhlášení a postup při nápravě vad vyhlášení a vad plnění provozovatele subsystémuVěstníku veřejných zakázekpodle odstavce 5 stanoví prováděcí právní předpis.Prováděcí právní předpis stanoví také datový formát formulářů umožňující jejich zaslání datovou schránkou a jejich automatizované zpracování.

Novela zrušila také původní znění ustanovení § 147 z. v. z.a stanovila jeho nové znění takto:[31]

(1) Zadavatel může uveřejnit vyhlášení v Úředním věstníku

a) přímo prostřednictvím Úřadu pro publikace, nebo

b) prostřednictvím provozovatele Věstníku veřejných zakázek na základě žádosti zadavatele.

(2) Využívá-li zadavatel možnosti podle odstavce 1 písm. a), odešle zadavatel současně vyhlášení k uveřejněníve Věstníku veřejných zakázek.

(3) Odesílá-li zadavatel vyhlášení k uveřejnění v Úředním věstníku prostřednictvím provozovateleVěstníku veřejných zakázek, provozovatelVěstníku veřejných zakázekzajistí, vedle uveřejnění vyhlášeníve Věstníku veřejných zakázek, aby byly Úřadupro publikaceodeslány všechny údaje vyhlášení, které budou uveřejněny na národní úrovni.

(4) ProvozovatelVěstníku veřejných zakázekuveřejní vyhlášení na národní úrovni do 12 dnů, a je-li vyhlášení odesláno zadavatelem elektronickými prostředky podle § 149, do 5 dnů ode dne odeslání zadavatelem. Jedná-li se o nadlimitní veřejnou zakázku, odešle provozovatelVěstníku veřejných zakázekv této lhůtě vyhlášení Úřadupro publikacek uveřejnění v Úředním věstníku, a to elektronickými prostředky nebo faxem, bylo-li vyhlášení doručeno zadavatelem faxem.

(5)Zahajuje-li veřejný zadavatel užší řízení či jednací řízení s uveřejněním za použití § 39 odst. 2 písm. a) bodu 2, musí být oznámení zadávací řízení odesláno faxem nebo elektronickými prostředky; v takovém případě činí lhůta podle odstavce 4 pět dnů.Zahajuje-li sektorový zadavatel zadávací řízení podle § 41 odst. 2 písm. b), musí být oznámení zadávacího řízení odesláno faxem nebo elektronickými prostředky; v takovém případě činí lhůta podle odstavce 4 rovněž 5 dnů.

(6) Jde-li o nadlimitní veřejné zakázky, nesmí být vyhlášení uveřejněna veVěstníku veřejných zakázeknebo na profilu zadavatele dříve, než jsou odeslána k uveřejnění v Úředním věstníku. VeVěstníku veřejných zakázekrovněž nesmí být uveřejněny jakékoliv údaje odlišné od údajů, které jsou obsaženy ve vyhlášeních odeslaných k uveřejnění v Úředním věstníku, nebo uveřejněných na profilu zadavatele. Vyhlášení uveřejněná veVěstníku veřejných zakázeknebo na profilu zadavatele musí obsahovat datum jejich odeslání k uveřejnění v Úředním věstníku nebo datum jejich uveřejnění na profilu zadavatele.

(7) Zadavatel může uveřejnit postupem podle odstavců 1 až 3 v Úředním věstníku jakákoliv vyhlášení podle § 146 odst. 1, a to i když zákon nestanoví povinnost jejich uveřejnění. Zadavatel může po uveřejnění ve Věstníku veřejných zakázek uveřejnit vyhlášení i jiným způsobem. Ustanovení odstavce 6 věty druhé platí obdobně.

(8) Zadavatel může při respektování zásad uvedených v § 6 odst. 1 provést úpravy v uveřejněném vyhlášení; v takovém případě je povinen provedené úpravy uveřejnit podle odstavců 1 až 3 a oznámit provedení úpravy s odůvodněním do 5 dnů ode dne jejího odeslání k uveřejnění všem známým zájemcům či uchazečůms uvedením důvodu.

Závěrem je třeba k uveřejňování připomenout novou vyhlášku č. 133/2012 Sb. (podrobněji viz výše), která zrušila vyhlášku č. 339/2010 Sb., o uveřejňování vyhlášení pro účely zákona o veřejných zakázkách účinnou od 15. prosince 2010.

1.5.8  Uveřejňování smluv, výše skutečné uhrazené ceny a seznamu subdodavatelů na profilu zadavatele

Novela zavedla v novém ustanovení § 147a z. v. z. zcela nové povinnosti v zadávání veřejných zakázek a zároveň rozšířila počet „elektronických“ povinností o uveřejňování smluv, výše skutečné uhrazené ceny a seznamu subdodavatelů na profilu zadavatele. Jednotlivé povinnosti jsou popsány níže, přičemž prováděcím předpisem stanovujícím strukturu údajů pro uveřejňování smluv, výše skutečné uhrazené ceny a seznamu subdodavatelů je již několikrát zmiňovaná vyhláška č. 133/2012 Sb. (viz výše).

Veřejný zadavatel je povinen uveřejnitcelé znění smlouvynebo rámcové smlouvy do 15 dnů od jejího uzavření. Pokud veřejný zadavatel postupoval podle § 89 odst. 3 věty druhé z. v. z.,[32]uveřejní přílohy rámcové smlouvy do 15 dnů od skončení účinnosti rámcové smlouvy.

Domnívám se, že v rámci zachování elektronické bezpečnosti není třeba uveřejňovat smlouvu podepsanou, ale jen text smlouvy. Podpisy je možné skrýt anebo uveřejnit smlouvu bez podpisů. Podpis může být zneužit a toto riziko se zvláště zvyšuje jeho uveřejněním na internetu (profilu zadavatele)(poznámka autorky: k elektronické bezpečnosti viz také 2.2 Úvaha nad použitím elektronických podpisů v elektronických nástrojích podle předcházející právní úpravy). Jeho neuveřejnění nepovažuji za pochybení, neboť zákon neuvádí, že se má uveřejnit „celé znění uzavřené či podepsané smlouvy“.

Veřejný zadavatel neuveřejní informace, u kterých to vyžaduje ochrana informací a údajů podle zvláštních právních předpisů.

Povinnost senevztahujena:

a) smlouvy na veřejné zakázky malého rozsahu, jejichž cena nepřesáhne 500 000 Kč bez DPH,

b) smlouvy na veřejné zakázky, u nichž veřejný zadavatel postupoval v souladu s § 18 odst. 1 písm. a),[33] odst. 2 písm. a)[34] a c),[35] odst. 3 písm. e)[36] a odst. 4 písm. d) z. v. z.[37]

Veřejný zadavatel je povinen uveřejnitvýši skutečně uhrazené cenyza plnění veřejné zakázky nejpozději do 90 dnů od splnění smlouvy. U smlouvy, jejíž doba plnění přesahuje 1 rok, uveřejní veřejný zadavatel nejpozději do 31. března následujícího kalendářního roku cenu uhrazenou za plnění veřejné zakázky v předchozím kalendářním roce.

Povinnost uveřejnit výši skutečně uhrazené ceny za plnění veřejné zakázky senevztahujena:

a) veřejné zakázky malého rozsahu,

b) veřejné zakázky, u nichž veřejný zadavatel postupoval v souladu s § 18 odst. 1 písm. a), odst. 2 písm. a) a c), odst. 3 písm. e) a odst. 4 písm. d) z. v. z.

Dodavatel předloží veřejnému zadavateliseznam subdodavatelůpodle odstavce 1 písm. c), ve kterém uvede subdodavatele, jímž za plnění subdodávky uhradil více než 10 % nebo v případě významné veřejné zakázky více než 5 %

a) z celkové ceny veřejné zakázky, nebo

b) z části ceny veřejné zakázky uhrazené veřejným zadavatelem v jednom kalendářním roce, pokud doba plnění veřejné zakázky přesahuje 1 rok.

Vážení čtenáři, právě jste dočetli ukázku z knihy Elektronické zadávání veřejných zakázek.
Pokud se Vám líbila, celou knihu si můžete zakoupit v našem e-shopu.